1930
any
El 1930 (MCMXXX) va ser un any comú començat en dimecres.
Tipus | any civil i any comú que comença en dimecres ![]() |
---|---|
Altres calendaris | |
Gregorià | 1930 (mcmxxx) |
Islàmic | 1349 – 1350 |
Xinès | 4626 – 4627 |
Hebreu | 5690 – 5691 |
Calendaris hindús | 1985 – 1986 (Vikram Samvat) 1852 – 1853 (Shaka Samvat) 5031 – 5032 (Kali Yuga) |
Persa | 1308 – 1309 |
Armeni | 1379 |
Rúnic | 2180 |
Ab urbe condita | 2683 |
Categories | |
Naixements Defuncions Esdeveniments Eleccions Esports Obres Pel·lícules | |
Segles | |
segle xix - segle xx - segle xxi | |
Dècades | |
1900 1910 1920 - 1930 - 1940 1950 1960 | |
Anys | |
1927 1928 1929 - 1930 - 1931 1932 1933 |
Esdeveniments
modifica- Països Catalans
- 16 de gener, Barcelona: S'hi inaugura el conjunt d'edificis modernistes de l'Hospital de la Santa Creu i de Sant Pau, dissenyat per Lluís Domènech i Montaner.
- 30 de març, Badalona, Barcelonès: S'hi funda el "Penya Spirit of Badalona", germen de l'actual Club Joventut de Badalona.
- 3 de maig, Barcelona: Fundació de la Federació Catalana de Patinatge.
- 17 d'agost, Sant Sebastià: Els representants republicans de tot l'estat espanyol, acorden al Pacte de Sant Sebastià la instauració de la Segona República Espanyola i liquidar la monarquia borbònica.
- 8 de setembre, Andorra la Vella, Andorra: en unes dependències de la Casa de la Vall s'hi inaugura una biblioteca que serà el precedent de la Biblioteca Nacional d'Andorra (inaugurada el 20 de desembre de 1974).
- Novembre: Fundació del Bloc Obrer i Camperol (BOC).
- Barcelona: origen de l'Esbart Maragall, a partir de l'escola de danses tradicionals del Casal Catòlic de Sant Andreu del Palomar.[1]
- Resta del món
- 10 de febrer, Espanya: El general i expresident del govern, Miguel Primo de Rivera abandona el país.
- 18 de febrer, Observatori Lowell, Flagstaff, Arizona, EUA: L'astrònom estatunidenc Clyde Tombaugh descobreix el planeta Plutó.
- 13 de març: Es funda la Mútua Madrileña
- 28 de març: Constantinoble i Angora canvien el seu nom oficial per Istanbul i Ankara, respectivament.
- 6 d'abril:
- Unió Soviètica: Es crea l'Orde de Lenin, segona condecoració nacional en ordre d'importància de la Unió Soviètica. També el mateix dia va ser creada l'Orde de l'Estrella Roja.[2]
- Marxa de la sal, la manifestació empresa per Mohandas Gandhi el 12 de març de 1930 amb l'objectiu d'aconseguir la independència de l'Índia respecte a l'Imperi Britànic. Després d'un recorregut a peu de 300 quilòmetres va arribar a la costa de l'Oceà Ìndic.[3]
- 9 d'agost, Estats Units es produeix la primera aparició de Betty Boop, en el curt titulat Dizzy Dishes.
- 11 de setembre, Stromboli, illes Eòlies, Regne d'Itàlia: Entra en erupció el volcà de l'illa, conegut com a "el far de la Mediterrània".
Premis Nobel
modificaCamp | Guardonats |
---|---|
Física | |
Química | |
Medicina o Fisiologia | |
Literatura | |
Pau |
Naixements
modifica- Països Catalans
- 12 de febrer - Barcelona: Mercè Torrents i Turmo, pianista i compositora catalana (m. 2018).
- 9 de març - Vic, Osona: Maria Àngels Anglada i d'Abadal, poetessa i novel·lista.[4]
- 21 de març - Barcelona: Roser Oller i Montia, educadora musical i política catalana.[5]
- 28 de març - Barcelona: Eduard Castellet i Díaz de Cossío, empresari editor i escriptor català.[6]
- 1 d'abril - Barcelona: Victòria Sau i Sánchez, escriptora, psicòloga i activista política feminista (m. 2013).[7]
- 24 d'abril - Barcelona: Enric Badia Romero, dibuixant de còmic català (m. 2024).[8]
- 29 d'abril - Manacor: Miquel Àngel Riera Nadal, escriptor mallorquí (m. 1996)[9]
- 12 de maig - Cornellà de Llobregat, Baix Llobregat: Joan Carrera i Planas, clergue catòlic català, bisbe auxiliar de Barcelona (m. 2008).[10]
- 23 de maig - Mollet del Vallès, Vallès Occidental: Jordi Solé i Tura, advocat, polític català (m. 2009).[11]
- 25 de maig - Sabadell: Joaquim Piña i Batllevell, jesuïta català (m. 2013).[12]
- 31 de maig - València: Joan Genovés i Candel, pintor i artista gràfic valencià.(m. 2020).[13]
- 8 de juny - Buenos Aires: Myriam Alió, mezzosoprano i pedagoga catalana (m. 2018).[14]
- 9 de juny - Barcelona: Jordi Pujol i Soley, polític català, president de la Generalitat de Catalunya.[15]
- 2 de juliol - la Garriga: Núria Albó i Corrons, escriptora i política catalana.[16]
- 4 de juliol - Barcelona: Salvador Mel·lo i Nicola, ballarí i coreògraf de dansa catalana (m. 2001).[17]
- 21 de juliol:
- Barcelona: Anna Maria Pecanins i Aleix, pintora i galerista d'art mexicana d'origen català (m. 2009).[18]
- Barcelona: Maria Teresa Pecanins i Aleix, pintora, directora artística i galerista d'art mexicana d'origen català (m. 2009).[18]
- 30 de juliol - Alacant: Enrique Cerdán Tato, periodista, autor i crític de teatre, escriptor i guionista valencià.
- 9 d'agost:
- Santa Fe de Segarra: Carme Balcells i Segalà, agent literària catalana (m. 1995).[19]
- Barcelona: Anna Ricci, mezzosoprano catalana que es dedicà al cant, la recuperació de la lírica antiga i l'ensenyament (m. 2001).[20]
- 13 d'agost:
- Barcelona: Albert Jané i Riera, escriptor i lingüista català, exdirector de la revista Cavall Fort.
- Valènciaː Rosa Gil del Bosque, guitarrista i compositora, primera catedràtica de guitarra del Conservatori de València.
- 14 d'agost - Ciutadella (Menorca): Aina Moll i Marquès, filòloga (m. 2019).[21]
- 24 d'agost - València: Ana Maria Pascual-Leone, farmacèutica valenciana, acadèmica de la Reial Acadèmia de Farmàcia.[22]
- 5 de setembre - Barcelona: Joaquim Molas i Batllori, escriptor, historiador i professor universitari català.
- 19 de setembre - Barcelona: Montserrat Carulla i Ventura, actriu catalana.[23]
- 23 de setembre - Premià de Dalt, Maresme: Albert Manent i Segimon, escriptor català.
- 29 de setembre - Olot: Montserrat Tresserras i Dou, nedadora catalana, pionera de les proves de llarga distància (m. 2018).[24]
- 30 d'octubre - Barcelona: Néstor Almendros, fou un director de fotografia, que fou membre de l'ASC. Guanyador d'un Oscar.
- 2 de novembre - Montoliu de Lleida, Segrià: Teresa Aubach i Guiu, historiadora i professora universitària catalana (m. 2002).[25]
- 8 de novembre - Vilanova i la Geltrú: Joaquim Budesca Català, dibuixant i pintor.
- 11 de novembre - Barcelona: Roser Ponsati i Capdevila, mestra, treballadora social i esportista catalana.[26]
- 15 de novembre - Barcelona: Maria Antònia Canals, mestra i matemàtica, cofundadora de l'Associació de Mestres Rosa Sensat.[27]
- 27 de novembre - Barcelona: Antoni Vila i Casas, empresari, divulgador de la indústria farmacèutica i mecenes català (m. 2023).
- 11 de desembre - Barcelona: Joaquim Maluquer i Sostres, sociòleg i ornitòleg català, Creu de Sant Jordi el 1996.
- 25 de desembre - Buenos Aires, Argentina: Dora Santacreu, actriu catalana de teatre; filla d'immigrants catalans.
- 26 de desembre - Lleida: Josep Pernau i Riu, periodista català
- Sant Sadurní d'Anoia - Alt Penedès: Maria Assumpció Raventós i Torras, pintora, gravadora i tapissera catalana.[28]
- Resta del món
- 18 de gener, Abrantesː Maria de Lourdes Pintasilgo, enginyera química, primera dona a ser Primera Ministra de Portugal (m. 2004).[29]
- 19 de gener, Folgoso do Courel, Galícia: Uxío Novoneyra, poeta i escriptor de contes infantils gallec
- 23 de gener, Castries, Saint Lucia, Imperi Britànic: Derek Walcott, poeta i dramaturg, Premi Nobel de Literatura de l'any 1992.
- 17 de febrer, Londres, Anglaterra: Ruth Rendell, escriptora anglesa
- 21 de febrer, Gijón, Astúries: Arturo Fernández Rodríguez, actor espanyol.[30]
- 27 de febrer, Thomasville, Geòrgia, EEUU: Joanne Woodward, actriu estatunidenca guanyadora d'un Oscar a la millor actriu el 1957.[31]
- 28 de febrer, Nova York, EUA: Leon Cooper, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1972.
- 2 de març, Leamington Spa, Regne Unit: Pat Arrowsmith, escriptora i activista per la pau (m. 2023).[32]
- 3 de març, Călăraşi, (Romania): Ion Iliescu polític romanès, que va ser onze anys President de Romania des de 1989 fins a 1996 i des de 2000 a 2004.[3]
- 9 de març, Fort Worthː Ornette Coleman, músic de jazz, saxofonista, trompetista, violinista i compositor nord-americà (m. 2015).[33]
- 19 de març, Rjísxiv, Kíev, llavors URSS: Lina Kostenko, poeta i escriptora ucraïnesa.[34]
- 22 de març, Buenos Aires, Argentinaː Nora Morales, psicòloga, militant i defensora dels drets humans argentina, cofundadora de l'associació Madres de Plaza de Mayo i posteriorment del Madres de Plaza de Mayo Línea Fundadora (m. 2024).[35]
- 24 de març, Beech Grove, Indiana, Estats Units: Steve McQueen, actor, productor, pilot d'automòbil i de moto estatunidenc.[36]
- 15 de març:
- Vítsiebsk, URSS: Jorès Ivànovitx Alfiórov, físic rus, Premi Nobel de Física de l'any 2000.
- Viena, Àustria: Martin Karplus, químic austríac, Premi Nobel de Química de l'any 2013.
- 28 de març, Chicago, EUA: Jerome Isaac Friedman, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 1990.
- 3 d'abril, Ludwigshafen (Alemanya) - Helmut Kohl, polític alemany canceller d'Alemanya (1982-1998) (m. 2017)[3]
- 7 d'abril,
- l'Havana, Cuba: Vilma Espín Guillois, química i política cubana, històrica membre de la Revolució (m. 2007).[37]
- Milà: Gabriela Morreale, química italoespanyola, una de les fundadores de l'endocrinologia moderna a Espanya (m. 2017).[38]
- 15 d'abril, Reykjavík: Vigdís Finnbogadóttir, professora de literatura, directora teatral i política islandesa, ha estat Presidenta d'Islàndia; primera dona elegida democràticament per ser cap d'estat a tot el món.[39]
- 24 d'abril, Arequipa, Perú: Luis Rey de Castro, periodista
- 10 de maig, White Plains, Nova York (EUA): George E. Smith, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 2009.[40]
- 15 de maig, (Augusta, Geòrgia (EUA): Jasper Johns, pintor, escultor i artista gràfic estatunidenc que ha integrat a la seva expressió pictòrica una sèrie d'elements de l'Art Pop.[41]
- 16 de maig, Viena, Àustria: Friedrich Gulda, pianista austríac (m. 2000).[42]
- 23 de maig - Belgrad: Aleksandar Matanović, Jugador d'escacs serbi (m. 2023).
- 25 de maig, Parísː Sonia Rykiel, modista i dissenyadora francesa, fundadora de la casa de costura Sonia Rykiel (m. 2016).[43]
- 27 de maig, Cambridge, Maryland (EUA): John Barth ,novel·lista i contista estatunidenc conegut per la seva obra d'índole postmoderna i metaficcional.[44]
- 8 de juny, Frankfurt del Main (Alemanya): Robert Aumann, economista, Premi Nobel d'Economia de l'any 2005.[45]
- 9 de juny,
- 19 de juny, Cambria, Wisconsin (EUA): Gena Rowlands, actriu estatunidenca.[48]
- 20 de juny - Falenty (Polònia): Magdalena Abakanowicz, destacada escultora i artista de l'escola polonesa del tapís (m. 2017).[49]
- 28 de juny:
- Salvador (Brasil): Itamar Franco, polític brasiler. Fou President del Brasil entre el 2 d'octubre de 1992 i 1 de gener de 1995 (m. 2011).[3]
- Ramelton, Donegal (Irlanda): William C. Campbell, bioquímic i biòleg irlandès, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 2015.[50]
- 2 de juliol, Anillaco, Argentina: Carlos Saúl Menem, president de l'Argentina (1989-1999).[3]
- 5 de juliol, Hinojosa del Duque, Còrdova: Marcial Gómez Parejo, pintor i dibuixant andalús
- 6 de juliol, Anvers: Françoise Mallet-Joris, escriptora franco-belga (m. 2016).[51]
- 7 de juliol, Eastman ,Geòrgia (EUA): Hank Mobley ,compositor i saxofonista (tenor) estatunidenc (m. 1986).[52]
- 10 de juliol, Peckham, Anglaterra: Josephine Veasey, mezzosoprano britànica, associada a papers d'òperes de Wagner i Berlioz.[53]
- 11 de juliol, Nova York (EUA): Harold Bloom, crític literari, Premi Internacional Catalunya 2002.
- 13 de juliol, Qevutsat Kinneret, Israel: Naomi Shemer, poetessa, compositora i cantant israeliana (m. 2004).[54]
- 15 de juliol, El-Bihar, Algèria: Jacques Derrida, filòsof francès nascut a Algèria (m. 2004).[55]
- 17 de juliol, Szolnok: Arpád Račko, escultor eslovac.[56]
- 10 de maig, White Plains, Nova York, EUA: George E. Smith, físic nord-americà, Premi Nobel de Física de l'any 2009.
- 16 de maig, Viena, Àustria: Friedrich Gulda, pianista austríac
- 31 de maig, San Francisco, Califòrnia: Clint Eastwood, actor, director i productor de cinema nord-americà.
- 6 de juny, Chênée, Bèlgica: Clélie Lamberty, pintora belga.
- 8 de juny, Frankfurt del Main, Alemanya: Robert Aumann, economista, Premi Nobel d'Economia de l'any 2005.
- 28 de juny, Ramelton, Donegal, Irlanda: William C. Campbell, bioquímic i biòleg irlandès, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 2015.
- 2 de juliol, Anillaco, Argentina: Carlos Saúl Menem, president de l'Argentina (1989-1999).
- 15 de juliol, El Biar (Algèria): Jacques Derrida, filòsof francès (m. 2004).[57]
- 21 de juliol, Roma: Anthony Steffen, actor italià que va protagonitzar diversos spaghetti western
- 25 de juliol, Toronto, Canadà: Maureen Forrester, contralt canadenca (m. 2010).[58]
- 1 d'agost, Denguin, Occitània: Pierre Bourdieu, sociòleg francès (m. 2002)
- 5 d'agost, Wapakoneta, Ohio, Estats Units: Neil Alden Armstrong, astronauta, pilot de proves, enginyer aeronàutic, professor d'universitat i aviador naval estatunidenc. Va ser la primera persona a trepitjar la Lluna (m. 2012).[59]
- 6 d'agost, Chicago: Abbey Lincoln, cantant, compositora de jazz i actriu estatunidenca (m. 2010).[60]
- 15 d'agost, Liejaː Madeleine Tyssens, romanista, professora universitària i escriptora belga.[61]
- 24 d'agost, Xangai (Xina): Li Guowen, escriptor xinès. Premi Mao Dun de Literatura de l'any 1982.
- 25 d'agost, Edimburg: Sean Connery, actor i productor de cinema escocès.
- 30 d'agost, Omaha, Nebraska, Estats Units: Warren Buffett, empresari multimilionari estatunidenc.[62]
- 3 de setembre, París (França): Jean-Luc Godard, crític i director de cinema franco-suís
- 6 de setembre, Saint-Joseph-de-Sorel, Quebec, Canadà:Normand L'Amour, cantautor canadenc.
- 12 de setembre, Mukawa, Hokkaidō, Japó: Akira Suzuki, químic japonès, Premi Nobel de Química de l'any 2010.
- 17 de setembre, Hereford, Texas, Estats Units: Edgar Mitchell ,astronauta estatunidenc (m. 2016).[63]
- 23 de setembre, (Albany, Geòrgia, (EUA): Ray Charles, cantant, músic i compositor estatunidenc.(m. 2004).[64]
- 1 d'octubre, Limerick, Irlanda: Richard Harris, actor irlandès (m. 2002).[65]
- 5 d'octubre
- Quorn, Austràlia del Sud, Austràlia: Anne Haddy, actriu Australiana (m. 1999).
- Breslau, Alemanya: Reinhard Selten, economista alemany, Premi Nobel d'Economia de l'any 1994.
- 10 d'octubre:
- Hackney, Londres, Regne Unit: Harold Pinter, dramaturg anglès, Premi Nobel de Literatura de l'any 2005
- Menin, Bèlgica: Yves Chauvin, químic francès, Premi Nobel de Química de l'any 2005
- 14 d'octubre, Congo Belga: Mobutu Sese Seko, president de Zaire.[66]
- 29 d'octubre, Neuilly-sur-Seineː Niki de Saint Phalle, escultora, pintora i cineasta francesa (m. 2002).[67]
- 31 d'octubre, Roma (Itàlia): Michael Collins (astronauta) en els programes espacials Gemini i Apollo (m. 2021).[68]
- 9 de novembre;
- 17 de novembre, Fort Thompson, Dakota del Sud: Elizabeth Cook-Lynn, editora, poeta, novel·lista i acadèmica lakota Crow Creek.[69]
- 18 de novembre, Luleà, Suècia: Sonja Edström, esquiadora de fons sueca (m. 2020).[70]
- 23 de novembre, Funchal, Madeira: Herberto Helder, poeta portuguès (m. 2015).[71]
- 29 de novembre, Catània, Regne d'Itàlia: Candido Cannavò, periodista i escriptor italià, fou director de La Gazzetta dello Sport
- 3 de desembre:
- Pottsville, Pennsilvània, EUA: Gary Becker, economista estatunidenc, Premi Nobel d'Economia de 1992
- París (França): Jean-Luc Godard ,ex-crític i director de cinema franco-suís.[72]
- 11 de desembre:
- 12 de desembre, Linares (Jaén): Miguel Pérez Capella, magistrat.
- 14 de desembre, Toronto, Canadà: Suzanne Morrow, patinadora artística sobre gel canadenca (m. 2006).[75]
- 30 de desembre, Ningbo, Zhejiang, Xina: Tu Youyou, científica xinesa, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 2015.[76]
- Anna Maria Niemeyer, arquitecta, dissenyadora i galerista brasilera
Necrològiques
modifica- Països Catalans
- 4 d'abril - València: Josep Rodrigo Pertegàs, metge i historiador valencià (86 anys).
- 27 de maig - Madrid: Gabriel Miró i Ferrer, escriptor valencià (50 anys).[77]
- 29 de maig - Barcelonaː Joaquima Santamaria i Ventura –Agna de Valldaura–, escriptora, folklorista i traductora catalana (n. 1853).[78]
- 26 de juliol - Barcelona: Narcís Oller i Moragas, escriptor en català (n. 1846).[79]
- 27 de juliol - Madrid: Gabriel Miró i Ferrer, escriptor valencià (50 anys).
- 30 de juliol - Barcelona: Joan Gamper, fundador del Futbol Club Barcelona (52 anys).
- 5 de novembre - Sabadell: Ferran Llàcer i Carrera, precursor de l'aviació esportiva català.
- 29 de setembre - Barcelona: Gaspar Miró i Lleó, pintor (71 anys).
- Figueres: Josep Blanquet Taberner, pintor.
- Resta del món
- 2 de febrer - Estocolm: Hildegard Thorell, pintora sueca (n. 1850).[80]
- 5 de març - Nova York: Christine Ladd-Franklin, matemàtica i lògica, pionera de la teoria de la visió del color (n. 1847).[81]
- 8 de març - Washington DC (EUA): William Howard Taft, advocat, 27è president dels Estats Units. (n. 1857).[3]
- 16 de març - París, França: Miguel Primo de Rivera Orbaneja, president del govern espanyol (1923-1930), poques setmanes després d'exiliar-se i d'acabada la dictadura de Primo de Rivera.
- 19 de març - Woking, Surrey, Anglaterra: Arthur Balfour, polític escocès, Primer Ministre del Regne Unit (1902-1905) (n. 1848).[3]
- 1 d'abril - Bayreuth: Còsima Wagner, segona dona de Richard Wagner, mantenidora del Festival de Bayreuth (n. 1837).[82]
- 2 d'abril - Addis Abeba, Etiòpiaː Zewditu, primera emperadriu regnant de l'Imperi Etiop (n. 1876).[83]
- 14 d'abril - Moscou: Vladímir Maiakovski, poeta rus (n. 1893).[84]
- 16 d'abril - Moquegua, Perú: José Carlos Mariátegui, polític socialista peruà.
- 29 d'abril: Atenes (Grècia): Maria Poliduri, poetessa romàntica.[85]
- 13 de maig -
- Polhǿgda, Noruega: Fridtjof Nansen, explorador noruec, Premi Nobel de la Pau 1922 (n.1861).[86]
- Berlín: Helene Lange, política, pedagoga i feminista alemanya (n. 1848).[87]
- 7 de juliol - Crowborough, Anglaterra: Arthur Conan Doyle, escriptor escocès, creador del famós detectiu Sherlock Holmes.[88]
- 28 de juliol - Estocolm: Allvar Gullstrand, professor universitari suec, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia (n. 1862).[89]
- 1 d'agost - Paris: Manuel María de Peralta y Alfaro, polític costa-riqueny (n. 1847).
- 12 d'agost - Barcelonaː Inocencia Alcubierre, actriu espanyola (n. 1900).[90]
- 13 d'agost - Cambridge, Massachusettsː Pauline Hopkins, novel·lista, periodista, dramaturga, historiadora afroamericana (n. 1859).[91]
- 19 d'agost - Leningrad: Vassili Vladímirovitx Bartold, historiador rus.
- 5 de novembre - Utrecht (Països Baixos): Christiaan Eijkman, metge i patòleg neerlandès, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de 1929 (n. 1858).
- 15 de novembre - Lisboa: Ernesto Júlio de Carvalho e Vasconcelos, militar de l'armada portuguesa, enginyer, explorador i geògraf portuguès.
- 20 de novembre - La Haia, Països Baixos: Aletta Ruijsch, pintora i dibuixant holandesa (n. 1860).[92]
- 13 de desembre - Graz (Àustria): Fritz Pregl, físic austríac, Premi Nobel de Física de 1923 (n. 1869).
- 23 de desembre - Interlaken, Suïssa: Marie Fullinger, soprano austríaca.
- William Gurney Rothery, musicòleg anglès.
Referències
modifica- ↑ «Esbart Maragall | Cultura Popular». [Consulta: 28 abril 2020].
- ↑ «Order of Lenin | Soviet award» (en anglès). [Consulta: 29 abril 2020].
- ↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 3,6 Palmowski, Jan.. Diccionario de historia universal del siglo XX. 1. ed. española. Madrid: Editorial Complutense, 1998. ISBN 84-89784-57-4.
- ↑ «Maria Àngels Anglada i d'Abadal | enciclopèdia.cat». [Consulta: 20 abril 2020].
- ↑ Diputats del Parlament de Catalunya en la IV Legislatura p. 75
- ↑ «Eduard Castellet i Díaz de Cossío | enciclopèdia.cat». [Consulta: 27 març 2020].
- ↑ «Victòria Sau i Sánchez | enciclopèdia.cat». [Consulta: 15 abril 2020].
- ↑ 324cat. «Mor el dibuixant Enric Badia, conegut per les tires de la superheroïna Modesty Blaise», 18-02-2024. [Consulta: 29 febrer 2024].
- ↑ «Miquel Àngel Riera i Nadal | enciclopèdia.cat». [Consulta: 27 abril 2020].
- ↑ «Joan Carrera i Planas | enciclopèdia.cat». [Consulta: 22 maig 2020].
- ↑ «Jordi Solé i Tura | enciclopèdia.cat». [Consulta: 23 maig 2020].
- ↑ «Joaquim Piña i Batllevell | enciclopèdia.cat». [Consulta: 24 maig 2020].
- ↑ «Joan Genovés i Candel | enciclopèdia.cat». [Consulta: 31 maig 2020].
- ↑ «Myriam Francheri Baglietto | enciclopedia.cat». [Consulta: 13 setembre 2023].
- ↑ «Jordi Pujol i Soley | enciclopèdia.cat». [Consulta: 10 juny 2020].
- ↑ «Núria Albó. Biografia». Associació d'Escriptors en Llengua Catalana (AELC). [Consulta: 9 maig 2020].
- ↑ «Vilanesca», 20-01-2011. [Consulta: 28 abril 2020].
- ↑ 18,0 18,1 Mateos-Vega, Mònica. «Murió Ana María Pecanins, relevante galerista y promotora de arte» (en castellà) p. 5. Periódico La Jornada, 09-12-2009. [Consulta: 24 maig 2020].
- ↑ «Carme Balcells i Segalà | enciclopèdia.cat». [Consulta: 9 juny 2020].
- ↑ «Anna Ricci Giraudo. Biografia». Centre Robert Gerhard per a la promoció i difusió del patrimoni musical català. Generalitat de Catalunya. [Consulta: febrer 2020].
- ↑ «Honoris Causa: Aina Moll». [Consulta: 12 novembre 2020].
- ↑ «Pascual-Leone Pascual, Ana María» (en castellà). Real Academia Nacional de Farmacia. [Consulta: 6 juliol 2020].
- ↑ «Montserrat Carulla i Ventura | enciclopèdia.cat». [Consulta: 26 juliol 2020].
- ↑ «Montserrat Tresserras i Dou | enciclopèdia.cat». [Consulta: 30 juliol 2020].
- ↑ Misa funeral por Mª Teresa Aubach, ex decana de CC. de la Información de la UPSA Arxivat 2018-09-30 a Wayback Machine., 23 d'octubre de 2002, universia.es
- ↑ «Roser Ponsati i Capdevila». Enciclopèdia de l'esport català. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana. [Consulta: 18 desembre 2019].
- ↑ «Maria Antònia Canals i Tolosa | enciclopèdia.cat». [Consulta: 23 setembre 2020].
- ↑ Tharrats, Joan Josep. Cent Anys de Pintura a Cadaqués. Barcelona: Parsifal Edicions, 2007, p. 221. ISBN 84-95554-27-5.
- ↑ «Maria de Lurdes Ruivo Da Silva Matos Pintasilgo. Legislaturas: X, XI» (en portuguès). Parlament de Portugal. [Consulta: maig 2024].
- ↑ Aguilar, Carlos. Las estrellas de nuestro cine: 500 biofilmografías de intérpretes españoles (en castellà). Madrid: Alianza Editorial, 1996, p. 214. ISBN 84-206-9473-8.
- ↑ «Joanne Woodward | enciclopèdia.cat». [Consulta: 26 febrer 2020].
- ↑ «CND co-founder Pat Arrowsmith dies aged 93» (en anglès). The Guardian, 29-09-2023. [Consulta: 6 octubre 2023].
- ↑ «Ornette Coleman | enciclopèdia.cat». [Consulta: 8 abril 2020].
- ↑ Koshelivets, Ivan. «Kostenko, Lina» (en anglès). Encyclopediaofukraine / Enciclopèdia d'Ucraïna. Institut Canadenc d'Estudis Ucraïnesos. [Consulta: 5 febrer 2024].
- ↑ Hernández, Hortensia. «Nora Morales de Cortiñas». Heroínas.com, 02-04-2015. [Consulta: 17 març 2020].
- ↑ «Steve McQueen | enciclopèdia.cat». [Consulta: 26 març 2020].
- ↑ «Muere la esposa de Raúl Castro» (en castellà). Cadena Ser, 19-06-2007. [Consulta: 19 abril 2021].
- ↑ «Homenaje a la investigadora Gabriella Morreale de Castro» (en castellà). Canal UGR. Universitat de Granada, 13-02-2020.
- ↑ Jakobsson, Sverrir; Halfdanarson, Gudmundur. Historical Dictionary of Iceland (en anglès). Rowman & Littlefield, 2016-02-15, pàg. 73 i ss.. ISBN 978-1-4422-6291-1.
- ↑ «The Nobel Prize in Physics 2009» (en anglès americà). [Consulta: 19 maig 2020].
- ↑ Argan, Giulio Carlo, 1909-1992.. El arte moderno : del Iluminismo a los movimientos contemporaneos. 2a. ed. Tres Cantos (Madrid): Akal, [1998]. ISBN 84-460-0034-2.
- ↑ «Friedrich Gulda | Austrian composer and musician» (en anglès). [Consulta: 16 maig 2020].
- ↑ Sonia Rykiel, Fashion Designer for the 'Fragile, but Strong,' Dies at 86. The New York Times
- ↑ «John Barth | Biography, Books, & Facts» (en anglès). [Consulta: 27 maig 2020].
- ↑ «The Sveriges Riksbank Prize in Economic Sciences in Memory of Alfred Nobel 2005» (en anglès americà). [Consulta: 8 juny 2020].
- ↑ «Barbara | enciclopèdia.cat». [Consulta: 5 abril 2020].
- ↑ «Alda Lara» (en portuguès). Lusofonia Poética. [Consulta: 5 abril 2020].[Enllaç no actiu]
- ↑ Pastor, Melinda C. «Gena Rowlands» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 27 abril 2020].
- ↑ «Magdalena Abakanowicz | Polish artist» (en anglès). [Consulta: 10 juny 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 2015» (en anglès americà). [Consulta: 26 juny 2020].
- ↑ «Françoise Mallet-Joris | enciclopèdia.cat». [Consulta: 14 maig 2020].
- ↑ «Hank Mobley | American musician» (en anglès). [Consulta: 7 juliol 2020].
- ↑ Marek, Dan H. «Josephine Veasey». A: Alto: The Voice of Bel Canto. Rowman & Littlefield Publishers, 20 d'octubre de 2016, p. 219. ISBN 978-1-4422-3589-2 [Consulta: 8 novembre 2017].
- ↑ «Naomi Shemer» (en anglès). The National Library of Israel. [Consulta: 4 maig 2020].
- ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Jacques Derrida» (en francès). [Consulta: 15 juliol 2020].
- ↑ «Navždy nás opustil Arpád Račko (†84): Významný košický sochár, autor slávneho Maratónca mieru» (en eslovac). Topky, 02-01-2015.
- ↑ «Jacques Derrida | Biography, Books, & Facts | Britannica» (en anglès), 04-10-2023. [Consulta: 9 octubre 2023].
- ↑ «Maureen Forrester | enciclopèdia.cat». [Consulta: 14 abril 2020].
- ↑ «Neil Armstrong | Biography & Facts» (en anglès). [Consulta: 28 agost 2020].
- ↑ «Abbey Lincoln, singer emancipator (August 6, 1930-August 14, 2010)» (en anglès). National Museum of American History, 24-08-2010. [Consulta: 6 juny 2020].
- ↑ «Madeleine Tyssens». Académie royale des Sciences, des Lettres et des Beaux-Arts de Belgique. Arxivat de l'original el 2017-04-10. [Consulta: juny 2020].
- ↑ «Warren Buffett | American businessman and philanthropist» (en anglès). [Consulta: 18 agost 2020].
- ↑ «Edgar Mitchell | American astronaut» (en anglès). [Consulta: 17 setembre 2021].
- ↑ «Ray Charles | Biography, Songs, & Facts» (en anglès). [Consulta: 23 setembre 2021].
- ↑ «Richard Harris | Biography, Roles, MacArthur Park, & Facts» (en anglès). [Consulta: 1r octubre 2020].
- ↑ «Mobutu Sese Seko» (en anglès). Encyclopædia Britannica, 2003.
- ↑ «Biografía y obras: De Saint Phalle, Niki | Guggenheim Bilbao Museoa» (en castellà). Arxivat de l'original el 2022-05-20. [Consulta: 3 abril 2022].
- ↑ «Michael Collins | Biography, Apollo 11, & Facts» (en anglès). [Consulta: 31 octubre 2021].
- ↑ «Elizabeth Cook-Lynn: Native American Novelist. Antecedents biogràfics». 20th Century Native American Literature. Arxivat de l'original el 2020-02-20. [Consulta: 28 setembre 2020].
- ↑ «Olympedia – Sonja Edström-Ruthström». [Consulta: 5 febrer 2022].
- ↑ «Mor el poeta portuguès Herberto Héder als 84 anys». Ara.cat, 24-03-2015.
- ↑ Sánchez Noriega, José Luis.. Historia del cine: teoría y géneros cinematográficos, fotografía y televisión. Nueva ed. Madrid: Alianza, 2006. ISBN 84-206-7691-8.
- ↑ «Chus Lampreave | enciclopèdia.cat». [Consulta: 6 novembre 2020].
- ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Jean-Louis Trintignant» (en francès). [Consulta: 10 desembre 2020].
- ↑ «Suzi Morrow Bio, Stats, and Results | Olympics at Sports-Reference.com», 18-04-2020. Arxivat de l'original el 2020-04-18. [Consulta: 2 febrer 2022].
- ↑ «Tu Youyou | enciclopèdia.cat». [Consulta: 29 octubre 2020].
- ↑ «Gabriel Miró i Ferrer | enciclopèdia.cat». [Consulta: 26 maig 2020].
- ↑ «Joaquima Santamaria i Ventura | enciclopèdia.cat». [Consulta: 1r març 2020].
- ↑ «Narcís Oller i Moragas | enciclopèdia.cat». [Consulta: 10 juny 2020].
- ↑ «Hildegard Katarina Thorell». RKD - Institut Holandès d'Història de l'Art. [Consulta: 21 febrer 2020].
- ↑ «Christine Ladd-Franklin» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 4 novembre 2022].
- ↑ Ferrer Valero, Sandra. «El idilio inspirador, Cosima Wagner (1837-1930)». Mujeres en la historia. [Consulta: 22 abril 2020].
- ↑ Tesfu, Julianna. «Empress Zewditu (1876-1930) •» (en anglès americà), 14-06-2008. [Consulta: 3 març 2021].
- ↑ «Vladimir Vladimirovič Majakovskij | enciclopèdia.cat». [Consulta: 23 maig 2020].
- ↑ «María Polydouri: En mi casa… – Trianarts» (en castellà). [Consulta: 21 abril 2020].
- ↑ «The Nobel Peace Prize 1922» (en anglès americà). [Consulta: 6 maig 2020].
- ↑ Schroeder, Hiltrud Schroeder. «Helene Lange» (en alemany). Digital German Women's Archive. [Consulta: 3 març 2023].
- ↑ «Arthur Conan Doyle | enciclopèdia.cat». [Consulta: 8 maig 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1911» (en anglès americà). [Consulta: 22 juliol 2020].
- ↑ «Esquela necrològica». La Vanguardia, 16-09-1930. [Consulta: 14 abril 2021].
- ↑ «Pauline Hopkins» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 15 juny 2020].
- ↑ "Kunstnieuws. Aletta van Thol-Ruysch. †", Rotterdamsch nieuwsblad, 20 november 1930