Ga (llengua)
Ga ![]() | |
---|---|
Altres noms | Accra, Acra, Amina, Gain |
Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
Ús | |
Parlants nadius | 745.000 ![]() ![]() |
Autòcton de | Accra |
Estat | Ghana, Benín, Togo |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengües nigerocongoleses llengües congoatlàntiques llengües volta-congoleses llengües kwa llengües Ga–Dangme ![]() | |
Característiques | |
Sistema d'escriptura | alfabet llatí ![]() |
Codis | |
ISO 639-2 | gaa ![]() |
ISO 639-3 | gaa ![]() |
SIL | gaa |
Glottolog | gaaa1244 ![]() |
Ethnologue | gaa ![]() |
ASCL | 9218 ![]() |
IETF | gaa ![]() |
El ga (o accra, o amina, o gain) és una llengua kwa que es parla a la zona costanera del sud-est d'Accra, a Ghana. Segons el joshuaproject, la lengua ga és parlada per quatre grups humans: els adan, adangbes; els ga, amines; els ga, amines, gains; i els ga-adangme-krobos; la majoria d'aquests a Ghana, excepte els ga, amina, gains, que viuen a Togo i els ga-adangme-krobos que viuen a Benín.[1] Hi ha entre 600.000 (ethnologue, 2004[2]) i 846.000 parlants de ga.[2]
Família lingüística
[modifica]El ga és una llengua que està juntament amb l'adangme en un subgrup de les llengües nyos, que són llengües kwa, que formen part de la gran família de les llengües nigerocongoleses.[3]
Etnònim
[modifica]El nom del poble ga en la seva llengua és el de gamei. Un home ga es diu ganyo i un infant ga es diu ganyobi.[2]
Geolingüística i pobles veïns
[modifica]Segons l'ethnologue, el ga és la llengua majoritària de la ciutat d'Accra i els seus voltants.[2] Segons el joshuaproject, el ga també el parlen minories a la Regió Volta, a Togo i a Benín.[1]
Segons el mapa lingüístic de Ghana de l'ethnologue, el territori ga està situat a la ciutat d'Accra i els seus voltants. Al sud limiten amb l'oceà Atlàntic, a l'oest limiten amb els àkans i els awutus; al nord limiten amb els àkans i els lartehs; i a l'est limiten amb els dangmes.[4]
Gramàtica
[modifica]El ga s'escriu en alfabet llatí que està compost de 26 lletres. Té 7 vocals i 19 consonants:
Aa Bb Dd Ee Ɛɛ Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Mm Nn Ŋŋ Oo Ɔɔ Pp Rr Ss Tt Uu Vv Ww Yy Zz
Vocals (Vaoli)
[modifica]Les vocals del ga són invariables. Cada vocal pot tenir tres llargades diferents i s'escriu repetint la vocal. Per exemple: a, aa, aaa.
Anterior | Central | Posterior | ||||
---|---|---|---|---|---|---|
oral | nasal | oral | nasal | oral | nasal | |
Tancada | i | ĩ | u | ũ | ||
Semitancada | e | o | ||||
Semioberta | ɛ | ɛ̃ | ɔ | ɔ̃ | ||
Oberta | a | ã |
Consonants (Kɔnsonanti)
[modifica]Les consonants es pronuncien de manera similar al francès, amb l'excepció de les lletres que no existeixen a l'alfabet llatí, sobretot la lletra ŋ, que es pronuncia ng.
El ga té 31 consonants:
Labial | Dental | Postalveolar and palatal |
Velar | Labial- velar |
Glotal | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Plana | Labialitzada | Plana | Lab.v | Plain | Lab. | |||||||||||
Nasal | m | n | ɲ | ŋ | ŋ͡m | |||||||||||
Oclusiva | p | b | t | d | tʃ | dʒ | tʃʷ | dʒʷ | k | ɡ | kʷ | ɡʷ | k͡p | ɡ͡b | ||
Fricativa | f | v | s | z | ʃ | ʃʷ | h | hʷ | ||||||||
Aproximant | l | j | ɥ | w |
- [ŋʷ] és un al·lòfon de /w/ que succeix abans de les nasals i que està representada amb un dígraf propi en l'escriptura.
- /l/ es podria realitzar com [r] quan està entre una consonant i una vocal
- /j/ té un al·lòfon [ɲ] abans de les vocals nasals
Dígrafs i trígrafs (Haaji Agbɛɛmɔ)
[modifica]Existeixen 11 dígrafs i dos trígrafs. Les combinacions de lletres que es pronuncien amb un únic so són:
- Gb gb - /ɡb/
- Gw gw - /ɡʷ/
- Hw hw - /hʷ/
- Jw jw - /d͡ʒʷ/
- Kp kp - /kp/
- Kw kw - /kʷ/
- Ny ny - /ɲ/
- Ŋm ŋm - /ŋm/
- Ŋw ŋw - [ŋʷ] (un al·lòfon més rar que un fonema)
- Sh sh - /ʃ/
- Ts ts - /t͡ʃ/
- Shw shw - /ʃʷ/
- Tsw tsw - /t͡ʃʷ/
Numerals
[modifica]1 – ékòmé | 21 – ɲɔ̀ŋmá - !í ényɔ̀ kɛ̀ ékòmé |
2 – éɲɔ̀ | 22 – ɲɔ̀ŋmá - !í ényɔ̀ kɛ̀ éɲɔ̀ |
3 – étɛ̃ | 23 – ɲɔ̀ŋmá - !í ényɔ̀ kɛ̀ étɛ̃ |
4 – éɟwɛ̀ | 24 – ɲɔ̀ŋmá - !í ényɔ̀ kɛ̀ éɟwɛ̀ |
5 – énùmɔ̃ | 25 – ɲɔ̀ŋmá - !í ényɔ̀ kɛ̀ énùmɔ̃ |
6 – ék͡pàa | 26 – ɲɔ̀ŋmá - !í ényɔ̀ kɛ̀ ék͡pàa |
7 – k͡pàwo | 27 – ɲɔ̀ŋmá - !í ényɔ̀ kɛ̀ k͡pàwo |
8 – k͡pàaɲɔ̃ | 28 – ɲɔ̀ŋmá - !í ényɔ̀ kɛ̀ k͡pàaɲɔ̃ |
9 – nɛ̀ɛhṹ | 29 – ɲɔ̀ŋmá - !í ényɔ̀ kɛ̀ nɛ̀ɛhṹ |
10 – ɲɔ̀ŋmá | 30 – ɲɔ̀ŋmá - !í étɛ̃ |
11 – ɲɔ̀ŋmá kɛ̀ ékòmé | 40 – ɲɔ̀ŋmá - !í éɟwɛ̀ |
12 – ɲɔ̀ŋmá kɛ̀ éɲɔ̀ | 50 – ɲɔ̀ŋmá - !í énùmɔ̃ |
13 – ɲɔ̀ŋmá kɛ̀ étɛ̃ | 60 – ɲɔ̀ŋmá - !í ék͡pàa |
14 – ɲɔ̀ŋmá kɛ̀ éɟwɛ̀ | 70 – ɲɔ̀ŋmá - !í k͡pàwo |
15 – ɲɔ̀ŋmá kɛ̀ énùmɔ̃ | 80 – ɲɔ̀ŋmá - !í k͡pàaɲɔ̃ |
16 – ɲɔ̀ŋmá kɛ̀ ék͡pàa | 90 – ɲɔ̀ŋmá - !í nɛ̀ɛhṹ |
17 – ɲɔ̀ŋmá kɛ̀ k͡pàwo | 100 – òhá, pl. -ì |
18 – ɲɔ̀ŋmá kɛ̀ k͡pàaɲɔ̃ | 200 – òhá -!í éɲɔ̀ |
19 – ɲɔ̀ŋmá kɛ̀ nɛ̀ɛhṹ | 1000 – àkpé, pl. -ì |
20 – ɲɔ̀ŋmá - !í éɲɔ̀ | 2000 – àkpé -!í éɲɔ̀ |
El Ga té un sistema decimal. No és segur si els numerals 7 i 8 són etimològicament derivats de 6+1 i 6+2, respectivament.
Sociolingüística, estatus i ús de la llengua
[modifica]El ga és una llengua educacional (EGIDS 4). És una llengua reconeguda des de les lleis de la Costa d'Or de 1951 i una llengua vernacular segons l'ordenança número 44. És una llengua gaudeix d'un ús vigorós, està estandarditzada, té literatura i s'utilitza en l'ensenyament.[5] Entre el 30 i el 60% dels dangmes han estat alfabetitzats en llengua dangme i entre el 75 i el 100% l'aprenen com a segona llengua. Els anys 1866 i 1997 s'hi va traduir la Bíblia. Els ga també parlen l'anglès, llengua oficial de Ghana. El ga s'ensenya en escoles d'educació primària i secundària. Els nawdms utilitzen el ga com a segona llengua.[2]
Referències
[modifica]- ↑ 1,0 1,1 «Language: Ga». joshuaproject. [Consulta: 12 octubre 2015].
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 «Ga, a language of Ghana».
- ↑ «Ga-Dangme». ethnologue. [Consulta: 11 octubre 2015].
- ↑ «Mapa lingüístic de Ghana. El ga és el número 65». ethnologue. [Consulta: 12 octubre 2015].
- ↑ «Dangme in the language cloud» (en anglès). ethnologue. [Consulta: 12 octubre 2015].
Bibliografia
[modifica]- Mary Esther Kropp Dakubu, Parlons Ga. Langue et culture d'Accra (Ghana), L'Harmattan, Paris, 2006, 158 p. ISBN 2296017134
- (anglès) Mary Esther Kropp Dakubu, Gã-English dictionary with English-Gã index, Black Mask Ltd, Accra, Ghana, 2009 (2Plantilla:E sense paràmetre éd.), 295 p. ISBN 978-9988-83850-8
Enllaços externs
[modifica]- My First GaDangme Dictionary kasahorow
- Universal Declaration of Human Rights in Ga language
- Short tutorial on counting in the Ga language
- Young boy speaking about Ghanaian tribes in Ga language