Sulva
Sulva (ruots. Solf) on Pohjanmaalla sijainnut entinen Suomen kunta. Sulvan saaristo ja rannikon puoleiset kylät (mm. Sundom) liitettiin 1973 Vaasaan ja itäiset kylät (mm. Sulvan kirkonkylä) Mustasaareen. Sulvan puukirkko on vuodelta 1786. Kirkon suunnitteli Johan Elfström. Sulva muodostettiin Maalahden kappeliseurakunnaksi vuonna 1647 ja se itsenäistyi vuonna 1860.[3] Sulvan seurakunta kuuluu Mustasaaren seurakuntayhtymään ja Porvoon hiippakuntaan.
Sulva Solf |
|
---|---|
Entinen kunta – nykyiset kunnat: Mustasaari ja Vaasa |
|
![]() |
![]() |
sijainti |
|
Sijainti | |
Lääni | Vaasan lääni |
Maakunta | Pohjanmaan maakunta |
Kuntanumero | 769 |
Perustettu | |
– emäpitäjä | Mustasaari |
Liitetty | 1973 |
– kuntiin |
Mustasaari Vaasa |
Pinta-ala |
km² [1] (1.1.1972) |
– maa | 156,9 km² |
Väkiluku |
2 498 [2] (31.12.1972) |
– väestötiheys | 15,83 as./km² |
Sulvan naapurikunnat olivat Laihia, Maalahti, Mustasaari, Raippaluoto ja Vaasa.
Sulvan vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1968.[4]
Söderfjärdenin törmäyskraatteri
muokkaaSulvan länsipuolella oleva Söderfjärden on syntynyt noin 530 miljoonaa vuotta sitten syntyneestä meteoriittikraatterista. Kraatterin pohja on enimmillään noin 300 metrin syvyydessä. Peltoaukea on yksi Pohjoismaiden suurimmista kuivatusurakoista. Patojen, kanavien ja pumppujen avulla onnistuttiin 1920-luvulla maan kohoamista nopeuttamaan 200 vuodella, jolloin saatiin yli 2 000 hehtaaria uutta peltoa. Peltoaukean tunnistaa pyöreästä muodosta. Syksyisin kraatterin pellot täyttyvät muuttavista kurjista. Syyskuun lopussa 2006 siellä oli yli 7 000 kurkea yhtaikaa.
Kyliä
muokkaaMunsmo, Riimala (Rimal), Sulva (Solf), Sundom
Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Sulvassa oli kaksi taajamaa: kirkonkylä (430 asukasta) ja Sundom (726 asukasta). Vuonna 1960 kirkonkylässä oli 376 asukasta ja Sundomissa 850 asukasta.[5]
Väestö
muokkaaSeuraavassa kuvaajassa on esitetty Sulvan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.
Vuonna 1973 Sulvan kunta jaettiin Vaasan ja Mustasaaren kesken, asukasmäärien osalta melkein tasan. Vaasaan liitetyllä alueella oli 1 235 asukasta ja Mustasaareen liitetyllä 1 263 asukasta.[6]
Nykyään Vaasan kuuluvalla Sundomin suuralueella on 2 497 asukasta (31.12.2016)[7] ja Mustasaareen kuuluvalla Sulvan osa-alueella 2 648 asukasta (31.12.2015).[8]
Sulvassa puhutaan omaa pohjanmaanruotsin kielen murretta.[9]
Tunnettuja asukkaita
muokkaa- Lars-Eric Bergstén, saarnaaja
- Jan-Ola Östman (s. 1951), Skandinaavisten kielten professori[10]
- Edvard Helenelund, kansanedustaja (RKP)[11]
Lähteet
muokkaa- ↑ Suomen tilastollinen vuosikirja 1972 (PDF) (sivu 34) Kansalliskirjaston julkaisuarkisto Doria: Tilastokeskus. Viitattu 26.4.2016.
- ↑ Väestönmuutokset 1972 (PDF) (sivut 34–35) Tilastokeskus. Viitattu 15.3.2019.
- ↑ Otavan iso tietosanakirja, osa 8. Helsinki: Otava, 1964.
- ↑ Mitä-Missä-Milloin, Kansalaisen vuosikirja 1972, s. 150. Otava 1971, Helsinki.
- ↑ Väestölaskenta 1970 Osa IV: Taajamat 1960–1970. Suomen virallinen tilasto VI C:104. Helsinki: Tilastokeskus, 1976. Julkaisun verkkoversio (PDF) (viitattu 10.4.2013).
- ↑ a b Väestön elinkeino: Väestö elinkeinon mukaan kunnittain vuosina 1880–1975 (PDF) 1979. Tilastokeskus. Viitattu 7.6.2014.
- ↑ Löytynoja, Jaakko: Vaasan väkiluku suuralueittain 1973–2016 (PDF) Vaasan kaupunki. Arkistoitu 12.11.2017. Viitattu 11.2.2018.
- ↑ Tilastot Mustasaaren kunta. Arkistoitu 28.8.2018. Viitattu 11.2.2018.
- ↑ SLS 419 Solv- och Malaxmålens ljudlära - Digital archive yksa.disec.fi. Viitattu 17.7.2024.
- ↑ Language is everything - 375 Humanists 375humanistia.helsinki.fi. Viitattu 17.7.2024. (englanniksi)
- ↑ Laisi, Erno & Nuoska, Lauri: Jättihakukone julki – katso, kuinka monta kansanedustajaa on kotoisin paikkakunnaltasi Ilta-Sanomat. 27.4.2024. Viitattu 9.5.2024.
Aiheesta muualla
muokkaaHallintohistoria | |
---|---|
Tapahtumat |