Béreg
Béreg (Бачки Брег / Bački Breg) | |
![]() | |
Római katolikus templom | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Tartomány | Vajdaság |
Körzet | Nyugat-bácskai |
Község | Zombor |
Rang | falu |
Polgármester | Zvonko Benić |
Irányítószám | 25275 |
Körzethívószám | +381 25 |
Népesség | |
Teljes népesség | 1140 fő (2011)[1] +/- |
Népsűrűség | 36 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 92 m |
Terület | 31,8 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Béreg témájú médiaállományokat. |
Béreg (szerbül Бачки Брег / Bački Breg, horvátul Bereg) falu Szerbiában, a Vajdaság Nyugat-bácskai körzetében, Zombor községben, közel a magyar és a horvát határhoz. Magyarország felé határátkelővel rendelkezik.
Fekvése
[szerkesztés]A falu Vajdaság északnyugati csücskében fekszik. Nyugatról a Dunához kapcsolódó mesterséges csatornarendszer, keletről pedig a Kígyós-ér határolja. Ez utóbbi környékén a faluhoz kiterjedt mocsárvidékek tartoznak.
A falu északi részén található a magyarországi Hercegszántóra vezető határátkelőhely, ami miatt a településnek erős átmenő forgalma van.
Története
[szerkesztés]A település neve az ószláv bereg ('part') szóból származik. Első említése 1319-ből való. Ekkor Becsei Imre birtoka volt. A török hódítás után elnéptelenedett falut 1620-ban a horvátországi Klissza vidékéről származó katolikusokkal telepítették be. Az ő utódaik sokácoknak hívják magukat.
1708-ban és 1737-ben kolera- illetve pestisjárvány támadta meg a falut.
A 18. században érkező magyar és német telepesek beköltözésével megkezdődött a mocsarak nagy részének lecsapolása, amivel a település mezőgazdasága fordulópontot vett.
Jelentős szerepet játszik a falu életében az 1967 -ben megnyílt határátkelő Magyarország felé
Népesség
[szerkesztés]Demográfiai változások
[szerkesztés]1948 | 1953 | 1961 | 1971 | 1981 | 1991 | 2002 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|
2244 | 2218 | 2045 | 2006 | 1770 | 1585 | 1388[2] | 1140[1] |
Etnikai összetétel
[szerkesztés]Nemzetiség | Szám | % |
Horvátok | 738 | 53,17 |
Szerbek | 344 | 24,78 |
Jugoszlávok | 67 | 4,82 |
Magyarok | 34 | 2,44 |
Németek | 8 | 0,57 |
Bunyevácok | 4 | 0,28 |
Montenegróiak | 3 | 0,21 |
Szlovének | 1 | 0,07 |
Szlovákok | 1 | 0,07 |
Oroszok | 1 | 0,07 |
Macedónok | 1 | 0,07 |
Egyéb/Ismeretlen[3] |
Gazdasága
[szerkesztés]A falu összterülete 3290 ha, amelynek 85%-a megművelt terület. A település alaprajza megközelítőleg egyenlő szárú háromszög. A régebbi házak többsége tipikusan a sokácokra jellemző építési módot követi.
Sport
[szerkesztés]A falu labdarúgócsapata a Dinamo ,1923 -ban alakult.
A helyi sakkcsapat 1990 - ben alakult. Jelenleg 34 tagja van, Josip Dekić FIDE-mester vezetésével.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b 2011 Census of Population, Households and Dwellings in The Republic of Serbia: Ethnicity – Data by municipalities and cities. Belgrád: A Szerb Köztársaság Statisztikai Hivatala. 2012. ISBN 978-86-6161-023-3 Hozzáférés: 2017. október 9. (szerbül és angolul)
- ↑ Stanovništvo, uporedni pregled broja stanovnika 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, podaci po naseljima. (szerbül) Beograd: Republički zavod za statistiku. 2004. ISBN 86-84433-14-9 Knjiga 9
- ↑ Stanovništvo, nacionalna ili etnička pripadnost, podaci po naseljima 1. kötet. (szerbül) Belgrád: Republički zavod za statistiku. 2003. ISBN 86-84433-00-9
Források
[szerkesztés]- SOinfo.org (szerbül)