Crvenilo kukuruza je bolest cija sporadicna pojava je prvi puta registrirana 1957. na podrucju ju... more Crvenilo kukuruza je bolest cija sporadicna pojava je prvi puta registrirana 1957. na podrucju južnog Banata (Maric i Savic, 1965), a zatim i na podrucju Rumunjske i Bugarske. Nakon prvih sporadicnih pojava bolest je poprimila epidemijske razmjere krajem 50-tih i pocetkom 60-tih godina proslog stoljeca nakon cega je uslijedilo zatisje, a 40 godina kasnije bolest opet na spomenutom podrucju pokazuje svu svoju razornu moc poprimajuci ponovno epidemijske razmjere (Sutic i sur., 2003). Prilikom pojave u epidemijskim razmjerima na podrucju Banata zabilježeno je smanjenje uroda od 40 do 90%.
Puccinia iridis is the rust fungus on Iris species. This is the first report in Croatia for this ... more Puccinia iridis is the rust fungus on Iris species. This is the first report in Croatia for this fungus on Iris croatica, as new host plant.
The Abutilon theophrasti (velvetleaf) is a new weed in Croatia, increasing and spreading rapidly ... more The Abutilon theophrasti (velvetleaf) is a new weed in Croatia, increasing and spreading rapidly since 1980. Owing to the significant damage it can cause to arable crops, it is now considered an aggressive weed and a potentially serious problem in Croatia. Resistance to atrazine has been reported in velvetleaf, and other herbicides vary in effectiveness to control this plant. Management of this weed may include or eventually center around the development of microbial biological control agents. Since 1995, we have surveyed velvetleaf in Croatia and identified fungi that infect A. theophrasti as an initial step in developing a biological control strategy against this weed. Results of this survey are given, including descriptions of three common fungi from diseased velvetleaf in Croatia, Colletotrichum coccodes, Plasmopara skvortzovii, and Phoma exigua var. exigua.
Uzrocnik ove bolesti vuce podrijetlo iz srednje i juzne Amerike. Njezina pojava u Europi zabiljež... more Uzrocnik ove bolesti vuce podrijetlo iz srednje i juzne Amerike. Njezina pojava u Europi zabilježena je najprije 1841. u Njemackoj, a kasnije i u ostalim europskim zemljama (CMI distribution map. 34/1965.). Kod nas je prosirena od 1951. godine, a u pravilu ne izaziva vece stete. Poslije duljeg razdoblja u kojem nije bilo saznanja o njenoj pojavi, 1997. godine zabilježena je ova bolest u Žumberku i Gorskom kotaru na sortiama Agria i Jaerla (Jelkovic 1998.). Zbog krastava izgleda gomolja, kupci nerado kupuju zaražene gomolje, a i zbog toga sto kod guljenja imaju veci otpad.
Virus pjegavosti i venuca rajcice (Tomato spotted wilt Tospovirus, TSWV) utvrđen je na 1090 razli... more Virus pjegavosti i venuca rajcice (Tomato spotted wilt Tospovirus, TSWV) utvrđen je na 1090 razlicitih biljnih vrsta pa se s pravom smatra jednim od biljnih virusa koji imaju najsiri krug domacina. Zbog izrazite polifagnosti, brzog stvaranja novih varijanata, efikasnog prenosenja putem vektora te teskoca u njihovoj kontroli opravdano se ubraja među 10 ekonomski najznacajnijih virusa. Osim kod kultiviranih biljaka vrlo sirok krug domacina ima i među korovnim vrstama od kojih su zbog rasprostranjenosti najznacajniji: ljutic (Ranunculus arvensis L.), maslacak (Taraxacum officinale Web.), misjakinja (Stellaria media L.), pepeljuga (Chenopodium album L.) i scir (Amarantus spp.). Znacaj korovnih biljaka u epidemiologiji TSWV ovisi o njihovoj brojnosti i o vrsti tripsa koji se na njima hrane. TSWV prezimljuje u navedenim domacinima pa stoga navedeni korovi predstavljaju primarni izvor zaraze za kulturne biljke. Od vektora su kod nas zbog svoje siroke rasprostranjenosti najznacajniji kalifornijski trips (Frankliniella occidentalis Perg.) u zasticenom prostoru, a na otvorenome duhanov trips (Thrips tabaci Lind.). Navedeni vektori prenose virus na perzistentan nacin. Zbog svoje mobilnosti najznacajniju ulogu u sirenju imaju odrasli oblici tripsa. Najcesce napadnute povrtne kulture su paprika i rajcica kod kojih može uzrokovati velike ekonomske stete, cak i do 100%. Simptomi na zaraženim biljkama mogu znatno varirati u ovisnosti o soju virusa, vrsti, sorti i starosti biljke te vanjskim uvjetima - temperaturi i intenzitetu svjetlosti. Obicno se simptomi razvijaju 3-14 dana nakon infekcije, premda ponekad inkubacija može trajati i puno duže. Tipican simptom zaraze na rajcici predstavlja pojava broncane boje na najmlađem liscu, a na nedozrelim plodovima pojava svijetlozelenih prstenova sa izdignutim centrom. Na zrelim plodovima cesta je pojava blijedo crvenih, bijelih ili narancastih podrucja omeđenih koncentricnim prstenovima. Na paprici izaziva zaostajanje u rastu te žutilo lisca i cijele biljke. Unistavanje korovnih biljaka u i oko zasticenih prostora, uklanjanje zaraženih kultiviranih biljaka, kontrola populacije tripsa, koristenje otpornih sorata te pridržavanje plodoreda najvažnije su mjere koje mogu sprijeciti pojavu ili barem usporiti sirenje ovog virusa te smanjiti stete koje uzrokuje.
Bolesti psenice u pojedinim godinama mogu znacajno umanjiti prirode. Uz biljnu higijenu, primjena... more Bolesti psenice u pojedinim godinama mogu znacajno umanjiti prirode. Uz biljnu higijenu, primjena fungicida je neophodna. Upravo zato provjerili smo djelotvornost nekih fungicida na važnije bolesti psenice. Pokusi su postavljeni na povrsinama PPK Kutjevo. Ocijenjeni su po uobicajenoj metodici (GUIDE-line for the biological evaluation of fungicides). Kako je posljednje godine uslijedio jak napad rđe (Puccinia recondita) i pjegavosti lisca (Septoria spp.) to se rezultati posebno odnose na ove dvije bolesti. Uz djelotvornost dat su i parametri uroda.
... During summers of 2007 and 2008, in the Nature park Zumberak-Samoborsko gorje and the Botanic... more ... During summers of 2007 and 2008, in the Nature park Zumberak-Samoborsko gorje and the Botanical Garden of the University of Zagreb leaf spots with evident rust pustules were observed on the leaves of Croatian iris(Iris croatica Horvat et Horvat), an endemic and protected ...
Crvenilo kukuruza je bolest cija sporadicna pojava je prvi puta registrirana 1957. na podrucju ju... more Crvenilo kukuruza je bolest cija sporadicna pojava je prvi puta registrirana 1957. na podrucju južnog Banata (Maric i Savic, 1965), a zatim i na podrucju Rumunjske i Bugarske. Nakon prvih sporadicnih pojava bolest je poprimila epidemijske razmjere krajem 50-tih i pocetkom 60-tih godina proslog stoljeca nakon cega je uslijedilo zatisje, a 40 godina kasnije bolest opet na spomenutom podrucju pokazuje svu svoju razornu moc poprimajuci ponovno epidemijske razmjere (Sutic i sur., 2003). Prilikom pojave u epidemijskim razmjerima na podrucju Banata zabilježeno je smanjenje uroda od 40 do 90%.
Puccinia iridis is the rust fungus on Iris species. This is the first report in Croatia for this ... more Puccinia iridis is the rust fungus on Iris species. This is the first report in Croatia for this fungus on Iris croatica, as new host plant.
The Abutilon theophrasti (velvetleaf) is a new weed in Croatia, increasing and spreading rapidly ... more The Abutilon theophrasti (velvetleaf) is a new weed in Croatia, increasing and spreading rapidly since 1980. Owing to the significant damage it can cause to arable crops, it is now considered an aggressive weed and a potentially serious problem in Croatia. Resistance to atrazine has been reported in velvetleaf, and other herbicides vary in effectiveness to control this plant. Management of this weed may include or eventually center around the development of microbial biological control agents. Since 1995, we have surveyed velvetleaf in Croatia and identified fungi that infect A. theophrasti as an initial step in developing a biological control strategy against this weed. Results of this survey are given, including descriptions of three common fungi from diseased velvetleaf in Croatia, Colletotrichum coccodes, Plasmopara skvortzovii, and Phoma exigua var. exigua.
Uzrocnik ove bolesti vuce podrijetlo iz srednje i juzne Amerike. Njezina pojava u Europi zabiljež... more Uzrocnik ove bolesti vuce podrijetlo iz srednje i juzne Amerike. Njezina pojava u Europi zabilježena je najprije 1841. u Njemackoj, a kasnije i u ostalim europskim zemljama (CMI distribution map. 34/1965.). Kod nas je prosirena od 1951. godine, a u pravilu ne izaziva vece stete. Poslije duljeg razdoblja u kojem nije bilo saznanja o njenoj pojavi, 1997. godine zabilježena je ova bolest u Žumberku i Gorskom kotaru na sortiama Agria i Jaerla (Jelkovic 1998.). Zbog krastava izgleda gomolja, kupci nerado kupuju zaražene gomolje, a i zbog toga sto kod guljenja imaju veci otpad.
Virus pjegavosti i venuca rajcice (Tomato spotted wilt Tospovirus, TSWV) utvrđen je na 1090 razli... more Virus pjegavosti i venuca rajcice (Tomato spotted wilt Tospovirus, TSWV) utvrđen je na 1090 razlicitih biljnih vrsta pa se s pravom smatra jednim od biljnih virusa koji imaju najsiri krug domacina. Zbog izrazite polifagnosti, brzog stvaranja novih varijanata, efikasnog prenosenja putem vektora te teskoca u njihovoj kontroli opravdano se ubraja među 10 ekonomski najznacajnijih virusa. Osim kod kultiviranih biljaka vrlo sirok krug domacina ima i među korovnim vrstama od kojih su zbog rasprostranjenosti najznacajniji: ljutic (Ranunculus arvensis L.), maslacak (Taraxacum officinale Web.), misjakinja (Stellaria media L.), pepeljuga (Chenopodium album L.) i scir (Amarantus spp.). Znacaj korovnih biljaka u epidemiologiji TSWV ovisi o njihovoj brojnosti i o vrsti tripsa koji se na njima hrane. TSWV prezimljuje u navedenim domacinima pa stoga navedeni korovi predstavljaju primarni izvor zaraze za kulturne biljke. Od vektora su kod nas zbog svoje siroke rasprostranjenosti najznacajniji kalifornijski trips (Frankliniella occidentalis Perg.) u zasticenom prostoru, a na otvorenome duhanov trips (Thrips tabaci Lind.). Navedeni vektori prenose virus na perzistentan nacin. Zbog svoje mobilnosti najznacajniju ulogu u sirenju imaju odrasli oblici tripsa. Najcesce napadnute povrtne kulture su paprika i rajcica kod kojih može uzrokovati velike ekonomske stete, cak i do 100%. Simptomi na zaraženim biljkama mogu znatno varirati u ovisnosti o soju virusa, vrsti, sorti i starosti biljke te vanjskim uvjetima - temperaturi i intenzitetu svjetlosti. Obicno se simptomi razvijaju 3-14 dana nakon infekcije, premda ponekad inkubacija može trajati i puno duže. Tipican simptom zaraze na rajcici predstavlja pojava broncane boje na najmlađem liscu, a na nedozrelim plodovima pojava svijetlozelenih prstenova sa izdignutim centrom. Na zrelim plodovima cesta je pojava blijedo crvenih, bijelih ili narancastih podrucja omeđenih koncentricnim prstenovima. Na paprici izaziva zaostajanje u rastu te žutilo lisca i cijele biljke. Unistavanje korovnih biljaka u i oko zasticenih prostora, uklanjanje zaraženih kultiviranih biljaka, kontrola populacije tripsa, koristenje otpornih sorata te pridržavanje plodoreda najvažnije su mjere koje mogu sprijeciti pojavu ili barem usporiti sirenje ovog virusa te smanjiti stete koje uzrokuje.
Bolesti psenice u pojedinim godinama mogu znacajno umanjiti prirode. Uz biljnu higijenu, primjena... more Bolesti psenice u pojedinim godinama mogu znacajno umanjiti prirode. Uz biljnu higijenu, primjena fungicida je neophodna. Upravo zato provjerili smo djelotvornost nekih fungicida na važnije bolesti psenice. Pokusi su postavljeni na povrsinama PPK Kutjevo. Ocijenjeni su po uobicajenoj metodici (GUIDE-line for the biological evaluation of fungicides). Kako je posljednje godine uslijedio jak napad rđe (Puccinia recondita) i pjegavosti lisca (Septoria spp.) to se rezultati posebno odnose na ove dvije bolesti. Uz djelotvornost dat su i parametri uroda.
... During summers of 2007 and 2008, in the Nature park Zumberak-Samoborsko gorje and the Botanic... more ... During summers of 2007 and 2008, in the Nature park Zumberak-Samoborsko gorje and the Botanical Garden of the University of Zagreb leaf spots with evident rust pustules were observed on the leaves of Croatian iris(Iris croatica Horvat et Horvat), an endemic and protected ...
Uploads