A politika legitimációjához elkerülhetetlen a reálbér-alakulás figyelemmel kísérése. A polgárok p... more A politika legitimációjához elkerülhetetlen a reálbér-alakulás figyelemmel kísérése. A polgárok politikai elégedettségét alapvetően a reál-jövedelmek alakulása befolyásolja. A rendszerváltozás előtti harminc évben a reálbér – az utolsó három év, 1987-89 kivételével – emelkedett. Amikor csökkenni kezdett, a rendszer megbukott. 1990 után nagy életszínvonal-esés, reálbér-csökkenés következett be, különösen a második ciklustól. Ezt követően 2010-ig minden kormányt leszavaztak a választók, mert nem tudta elérni még az 1990-es szintet sem. S amikor mégis sikerült megtartani a hatalmat, emelni a reálbéreket, ezt azon az áron tették, mint a Kádár-korszak kormányzata: az eladósodás terhére. Amikor ennek 2009-ben megálljt parancsolt a nemzetközi pénzpiac, meg is bukott a kormány. 2010-től minden évben sikerült a reálbéreket országosan emelni. A humán ágazatok azonban lemaradtak, a versenyszférában nőtt a reálbér. Ezt a gazdaságélénkítő politika a GDP emelésével és az exporttöbbletekkel jól szolgálta. A nagyobb GDP-ből is a korábbinál nagyobb lett a bérből élők által megkapott jövedelem-hányad. Elérte %-ban a rendszerváltás előtti utolsó év szintjét. A politika így többszörösen újrázni tudott. A humán tőke ágazatai azonban lemaradtak ebben a folyamatban. Lemaradtak a nyugdíjasok is.
SMEs in Europe represent the majority of all enterprises. After CEE contries have joined the EU t... more SMEs in Europe represent the majority of all enterprises. After CEE contries have joined the EU they face a general and comprehensive challenge: increasing the ability of SMEs survival.
A globalizmus filozófiája, a neoliberalizmus mind a mikro-, mind a makroszintű menedzsmentben vál... more A globalizmus filozófiája, a neoliberalizmus mind a mikro-, mind a makroszintű menedzsmentben változásokat hozott. A hatékonyság öncéllá vált. A versenyző ember a cégen belül alkalmas a kiszervezésre, önmagát ellenőrzi. A kiszervezés a hierarchikus kapcsolatokat oldalirányúvá változtatja. Ezzel azonban növeli a munkavállaló kiszolgáltatottságát, lazítja a szolidaritást a munkavállalók között. A makro-menedzsmentben a kormányzás alapelvévé a good governance vált. Ennek lényege, hogy az állam is egy a piaci szereplők közül, s maximális hatékonyságra törekszik. A neoliberalizmusban nem háttérbe szorítása vagy csökkentése a cél, hanem szerepének átalakítása. Ez az átalakuló szerep az alapvetően kiadás-csökkentést eredményező reformokat jelenti, amelynek során az állam szabályozó szerepvállalása erősödik. Legfőbb rendeltetése, hogy a financializált gazdaságban a pénzügyi szektor járadéka (adósságszolgálat) biztosítható legyen
A tanulmány a helyzetet áttekintve, megállapítja, hogy az tartalmaz egészségügyi kockázati tényez... more A tanulmány a helyzetet áttekintve, megállapítja, hogy az tartalmaz egészségügyi kockázati tényezőket, amelyeket a Covid válság csak felfokozott. Megállapítja, hogy az ágazat csaknem minden országban alatta marad annak a figyelemnek, amit megérdemelne. Kelet-Európában a részesedése a GDP-ből különösen- és csaknem egységesen- jelentősen alacsonyabb, mint nyugati partnereiknél. A munkaerő-állomány elmaradása a kívánatos szinttől jelentős, hazánkban kifejezetten tragikus. Csakúgy, mint az ágazat részesedése a közpénzekből, s mint a bérszínvonal elmaradása a nemzetgazdasági átlagtól. A kelet-európai országok - félreérthetetlenül, mint a korábbi szocialista tábor örökösei -, minden egészségügyi mutatóban a nyugat-európai- és általában az OECD- országok átlaga alatt vannak. Mindez nem véletlen, - ám az OECD - EU jelentések erre semmi utalást nem tettek. Vonjuk le itt és most a következtetést: egy egységes Európában ez korrekcióra szorulna. A 2020-as és 2021-es évre vonatkozó adatok be...
Az Európai Központi Bank 2006-os éves jelentése bemutatja a 21. századba átlépett közép-kelet-eur... more Az Európai Központi Bank 2006-os éves jelentése bemutatja a 21. századba átlépett közép-kelet-európai országok főbb gazdasági mutatóit. Már-már mazochista elszántság kell ahhoz, hogy magyar polgár az adatokat olvassa. A négy visegrádi ország közül, de a balti államokat is megvizsgálva, Magyarországon a legkisebb a gazdasági növekedés (2006-ban 3,9%, míg a többiek 5–12% között szóródik). Ezzel szemben itt a legnagyobb az államháztartás hiánya (2005-ben 7,8 a GDP %-ban mért adat, s a 2006-os konvergenciaprogram szerint ez még nőtt is: 10,1%). Az észtek több mint 2% többletet értek el, s a többiek is csak 2,5–3,4% közötti mínusszal zártak. Jóval kisebbel tehát, mint Magyarország. Mivel a túlköltekezés már jó néhány éve folytatódik, nincs mit csodálkozni azon, hogy az adósságállomány terén is vezetünk. Az EKB adatai szerint a 2006-os (konvergenciaprogram szerinti) adat 67,% volt a GDP-hez képest, szemben az észtek 3,4%-ával vagy a csehek 30,6%-ával. Legközelebb hozzánk a lengyelek vanna...
A tanulmány célja, hogy bemutassa az atomkutatásban résztvevők motivációit a II. világháború veze... more A tanulmány célja, hogy bemutassa az atomkutatásban résztvevők motivációit a II. világháború vezető hatalmainál, a náci rendszer antiszemitizmusát, az amerikai atombomba bevetését, a szovjet kémtevékenységet és atomfenyegetést, a német tudósok, mindenekelőtt Heisenberg eredményeit. A Szerző nem a természettudományos értékelést tűzi ki maga elé, hanem elsősorban annak megismerését és megismertetését, hogy milyen volt a fizika forradalmát elősegítő német tudósoknak a transzcendenciához való viszonya. Máig vitatott kérdés, hogy a harmadik Birodalomból nem emigráló Heisenberg kutatásai segítették-e a második világháború alatt egy esetleges német atombomba létrehozását, vagy ellenkezőleg, hátráltatták azt. Megismerve alaposabban Heisenberg életútját, tanulmányozva az azóta a világhálón hozzáférhetővé vált információkat, a cikk egyértelműen az utóbbi felé hajlik, ami többségében a tudós világ véleményével is egyezik. A Szerző német források feldolgozásával kimutatja, hogy a kvantumfizika ...
A politika legitimációjához elkerülhetetlen a reálbér-alakulás figyelemmel kísérése. A polgárok p... more A politika legitimációjához elkerülhetetlen a reálbér-alakulás figyelemmel kísérése. A polgárok politikai elégedettségét alapvetően a reál-jövedelmek alakulása befolyásolja. A rendszerváltozás előtti harminc évben a reálbér – az utolsó három év, 1987-89 kivételével – emelkedett. Amikor csökkenni kezdett, a rendszer megbukott. 1990 után nagy életszínvonal-esés, reálbér-csökkenés következett be, különösen a második ciklustól. Ezt követően 2010-ig minden kormányt leszavaztak a választók, mert nem tudta elérni még az 1990-es szintet sem. S amikor mégis sikerült megtartani a hatalmat, emelni a reálbéreket, ezt azon az áron tették, mint a Kádár-korszak kormányzata: az eladósodás terhére. Amikor ennek 2009-ben megálljt parancsolt a nemzetközi pénzpiac, meg is bukott a kormány. 2010-től minden évben sikerült a reálbéreket országosan emelni. A humán ágazatok azonban lemaradtak, a versenyszférában nőtt a reálbér. Ezt a gazdaságélénkítő politika a GDP emelésével és az exporttöbbletekkel jól szolgálta. A nagyobb GDP-ből is a korábbinál nagyobb lett a bérből élők által megkapott jövedelem-hányad. Elérte %-ban a rendszerváltás előtti utolsó év szintjét. A politika így többszörösen újrázni tudott. A humán tőke ágazatai azonban lemaradtak ebben a folyamatban. Lemaradtak a nyugdíjasok is.
SMEs in Europe represent the majority of all enterprises. After CEE contries have joined the EU t... more SMEs in Europe represent the majority of all enterprises. After CEE contries have joined the EU they face a general and comprehensive challenge: increasing the ability of SMEs survival.
A globalizmus filozófiája, a neoliberalizmus mind a mikro-, mind a makroszintű menedzsmentben vál... more A globalizmus filozófiája, a neoliberalizmus mind a mikro-, mind a makroszintű menedzsmentben változásokat hozott. A hatékonyság öncéllá vált. A versenyző ember a cégen belül alkalmas a kiszervezésre, önmagát ellenőrzi. A kiszervezés a hierarchikus kapcsolatokat oldalirányúvá változtatja. Ezzel azonban növeli a munkavállaló kiszolgáltatottságát, lazítja a szolidaritást a munkavállalók között. A makro-menedzsmentben a kormányzás alapelvévé a good governance vált. Ennek lényege, hogy az állam is egy a piaci szereplők közül, s maximális hatékonyságra törekszik. A neoliberalizmusban nem háttérbe szorítása vagy csökkentése a cél, hanem szerepének átalakítása. Ez az átalakuló szerep az alapvetően kiadás-csökkentést eredményező reformokat jelenti, amelynek során az állam szabályozó szerepvállalása erősödik. Legfőbb rendeltetése, hogy a financializált gazdaságban a pénzügyi szektor járadéka (adósságszolgálat) biztosítható legyen
A tanulmány a helyzetet áttekintve, megállapítja, hogy az tartalmaz egészségügyi kockázati tényez... more A tanulmány a helyzetet áttekintve, megállapítja, hogy az tartalmaz egészségügyi kockázati tényezőket, amelyeket a Covid válság csak felfokozott. Megállapítja, hogy az ágazat csaknem minden országban alatta marad annak a figyelemnek, amit megérdemelne. Kelet-Európában a részesedése a GDP-ből különösen- és csaknem egységesen- jelentősen alacsonyabb, mint nyugati partnereiknél. A munkaerő-állomány elmaradása a kívánatos szinttől jelentős, hazánkban kifejezetten tragikus. Csakúgy, mint az ágazat részesedése a közpénzekből, s mint a bérszínvonal elmaradása a nemzetgazdasági átlagtól. A kelet-európai országok - félreérthetetlenül, mint a korábbi szocialista tábor örökösei -, minden egészségügyi mutatóban a nyugat-európai- és általában az OECD- országok átlaga alatt vannak. Mindez nem véletlen, - ám az OECD - EU jelentések erre semmi utalást nem tettek. Vonjuk le itt és most a következtetést: egy egységes Európában ez korrekcióra szorulna. A 2020-as és 2021-es évre vonatkozó adatok be...
Az Európai Központi Bank 2006-os éves jelentése bemutatja a 21. századba átlépett közép-kelet-eur... more Az Európai Központi Bank 2006-os éves jelentése bemutatja a 21. századba átlépett közép-kelet-európai országok főbb gazdasági mutatóit. Már-már mazochista elszántság kell ahhoz, hogy magyar polgár az adatokat olvassa. A négy visegrádi ország közül, de a balti államokat is megvizsgálva, Magyarországon a legkisebb a gazdasági növekedés (2006-ban 3,9%, míg a többiek 5–12% között szóródik). Ezzel szemben itt a legnagyobb az államháztartás hiánya (2005-ben 7,8 a GDP %-ban mért adat, s a 2006-os konvergenciaprogram szerint ez még nőtt is: 10,1%). Az észtek több mint 2% többletet értek el, s a többiek is csak 2,5–3,4% közötti mínusszal zártak. Jóval kisebbel tehát, mint Magyarország. Mivel a túlköltekezés már jó néhány éve folytatódik, nincs mit csodálkozni azon, hogy az adósságállomány terén is vezetünk. Az EKB adatai szerint a 2006-os (konvergenciaprogram szerinti) adat 67,% volt a GDP-hez képest, szemben az észtek 3,4%-ával vagy a csehek 30,6%-ával. Legközelebb hozzánk a lengyelek vanna...
A tanulmány célja, hogy bemutassa az atomkutatásban résztvevők motivációit a II. világháború veze... more A tanulmány célja, hogy bemutassa az atomkutatásban résztvevők motivációit a II. világháború vezető hatalmainál, a náci rendszer antiszemitizmusát, az amerikai atombomba bevetését, a szovjet kémtevékenységet és atomfenyegetést, a német tudósok, mindenekelőtt Heisenberg eredményeit. A Szerző nem a természettudományos értékelést tűzi ki maga elé, hanem elsősorban annak megismerését és megismertetését, hogy milyen volt a fizika forradalmát elősegítő német tudósoknak a transzcendenciához való viszonya. Máig vitatott kérdés, hogy a harmadik Birodalomból nem emigráló Heisenberg kutatásai segítették-e a második világháború alatt egy esetleges német atombomba létrehozását, vagy ellenkezőleg, hátráltatták azt. Megismerve alaposabban Heisenberg életútját, tanulmányozva az azóta a világhálón hozzáférhetővé vált információkat, a cikk egyértelműen az utóbbi felé hajlik, ami többségében a tudós világ véleményével is egyezik. A Szerző német források feldolgozásával kimutatja, hogy a kvantumfizika ...
Uploads