U radu se kriticki definiraju polazista suvremene povijesnoumjetnicke teorije i kritike koje poce... more U radu se kriticki definiraju polazista suvremene povijesnoumjetnicke teorije i kritike koje pocetkom 1980-ih godina pocinju intenzivno razmatrati problematiku javnog prostora, istražujuci složene odnose unutar urbanog konteksta, među kojima raznovrsna estetska rjesanja zavise od aktualnog trenutka. Na primjeru Dubrovnika – grada u kojem je primjecen 'nedostatak' javnih spomenika, sto govori o osobitom odnosu prema javnom prostoru u kontekstu kojeg su koegzistirali razliciti drustveni slojevi, ujedinjeni u stvaranju jedinstvene slike grada, ozbiljne i lisene potrebe za isticanjem pojedinaca – problematiziraju se povijesna iskustva i definicija te problematika javnog (gradskog) prostora, od vremena renesanse pa sve do recentnih događaja. Izgradnja gradova – ukupnost urbanog konteksta koji promatramo – u velikoj je mjeri uvjetovana i brojnim politickim odlukama kao neizostavnom dijelu povijesti i drustvenih zbivanja, a sto se iscrpno razlaže na primjeru Dubrovnika, koji iako pripada u domenu demokratskih politickih obrazaca, i sam postaje mjestom populistickih sadržaja kao nalicja metoda njezine eksploatacije. Na temelju recentnih primjera promislja se konceptualizacija prostora koju je potrebno kriticki preispitati upravo zbog prezentacije politicke (samo)volje koja cinom spomenifikacije mijenja skladnu urbanu paradigmu.
Izbor iz kriticarskog opusa Antoanete Pasinovic, jedne od najangažiranijih predstavnica postmoder... more Izbor iz kriticarskog opusa Antoanete Pasinovic, jedne od najangažiranijih predstavnica postmodernistickog senzibiliteta u hrvatskoj kritici i toeriji arhitekture druge polovice 20. stoljeca.
Nakon osnutka Zagrebacke biskupije prije kraja 11. stoljeca utemeljuje se i zagrebacki Kaptol, a ... more Nakon osnutka Zagrebacke biskupije prije kraja 11. stoljeca utemeljuje se i zagrebacki Kaptol, a njegovi službenici - kanonici - u najranije doba stanovali su zajedno s biskupom u kuriji koja se nalazila sjeverno od katedrale. U prvoj polovici 14. stoljeca spominju se kanonicke kurije koje su bile izgrađene u ulici do katedrale, no kako su to bile drvene građevine, tragovi te najranije gradnje nisu sacuvani do naseg doba. Otkricem kamenih portala ugrađenih u istocno procelje kanonicke kurije na Kaptolu br. 26 pomaknuto je saznanje o uobicajenoj granici izgradnje građevina na Kaptolu. Najvise je kanonickih kurija na Kaptolu izgrađeno u 17. i 18. stoljecu, a pojedine građevine sadrže dijelove starije gradnje. Kurije su smjestene uz ulicu ili pak nekadasnji obrambeni bedem, postujuci srednjovjekovnu parcelaciju. Ivan Znika prije zidane kurije na istome je mjestu izgradio drvenu, od koje je najvjerovatnije sacuvan sjeverni dio podruma uz ulicno procelje. Drvenu je kuriju postupno mijenjao zidanom, pa tako stariji zidani sloj možemo datirati između 1687. i 1690. godine, a noviji sloj između 1690. i 1706. godine. Dvokrilna jednokatnica smjestena je uz ulicni obod parcele, do koje dopire rizalit prigrađen sredinom 18. stoljeca. Posebnu vrijednost daje joj prostorna organizacija tako da se u spoju krila u prizemlju nalazi manje, a na katu vece predvorje u koje je nekada izravno vodilo stepeniste. Međusobna povezanost prostorija te mogucnost da razlikujemo reprezentativne prostorije od onih privatnih isticu tu kuriju od ostalih primjera sagrađenih istodobno na zagrebackom Kaptolu.
Projekt (knjiga-katalog i izložba) jasno je strukturiran prilog o problemu vremena i prostora u s... more Projekt (knjiga-katalog i izložba) jasno je strukturiran prilog o problemu vremena i prostora u suvremenoj umjetnosti fotografije. U kontekstu teorijske analize određene su glavne teme, koncepti i strategije umjetnickoga istraživanja povijesti kroz intimne, osobne pristupe umjetnika, da bi ukazalo na međusobno prožimanje materijalnosti (fotografije), imaginacije i komunikacije u suvremeno doba prevlasti vizualnih medija. Autorski projekt ponajprije je pokusaj uspostave smislenog odnosa između strategija umjetnicke reprezentacije i analize pojma vremena u suvremenoj umjetnosti fotografije. U katalogu izložbe umjetnickih fotografa impozantnog i dojmljivoga opusa, propituje se mogucnosti zabilježbe vremena unutar prostora koji se fluidno određuje postavom samog svjedoka protjecanja vremena – umjetnickoga fotografa. Rad je posvecen određenom aspektu fotografije, tocnije njenoj narativnoj pozadini, strukturi koja je cesto nevidljiva, no cije se postojanje osjeca na izabranim primjerima.
U radu se kriticki definiraju polazista suvremene povijesnoumjetnicke teorije i kritike koje poce... more U radu se kriticki definiraju polazista suvremene povijesnoumjetnicke teorije i kritike koje pocetkom 1980-ih godina pocinju intenzivno razmatrati problematiku javnog prostora, istražujuci složene odnose unutar urbanog konteksta, među kojima raznovrsna estetska rjesanja zavise od aktualnog trenutka. Na primjeru Dubrovnika – grada u kojem je primjecen 'nedostatak' javnih spomenika, sto govori o osobitom odnosu prema javnom prostoru u kontekstu kojeg su koegzistirali razliciti drustveni slojevi, ujedinjeni u stvaranju jedinstvene slike grada, ozbiljne i lisene potrebe za isticanjem pojedinaca – problematiziraju se povijesna iskustva i definicija te problematika javnog (gradskog) prostora, od vremena renesanse pa sve do recentnih događaja. Izgradnja gradova – ukupnost urbanog konteksta koji promatramo – u velikoj je mjeri uvjetovana i brojnim politickim odlukama kao neizostavnom dijelu povijesti i drustvenih zbivanja, a sto se iscrpno razlaže na primjeru Dubrovnika, koji iako pripada u domenu demokratskih politickih obrazaca, i sam postaje mjestom populistickih sadržaja kao nalicja metoda njezine eksploatacije. Na temelju recentnih primjera promislja se konceptualizacija prostora koju je potrebno kriticki preispitati upravo zbog prezentacije politicke (samo)volje koja cinom spomenifikacije mijenja skladnu urbanu paradigmu.
Izbor iz kriticarskog opusa Antoanete Pasinovic, jedne od najangažiranijih predstavnica postmoder... more Izbor iz kriticarskog opusa Antoanete Pasinovic, jedne od najangažiranijih predstavnica postmodernistickog senzibiliteta u hrvatskoj kritici i toeriji arhitekture druge polovice 20. stoljeca.
Nakon osnutka Zagrebacke biskupije prije kraja 11. stoljeca utemeljuje se i zagrebacki Kaptol, a ... more Nakon osnutka Zagrebacke biskupije prije kraja 11. stoljeca utemeljuje se i zagrebacki Kaptol, a njegovi službenici - kanonici - u najranije doba stanovali su zajedno s biskupom u kuriji koja se nalazila sjeverno od katedrale. U prvoj polovici 14. stoljeca spominju se kanonicke kurije koje su bile izgrađene u ulici do katedrale, no kako su to bile drvene građevine, tragovi te najranije gradnje nisu sacuvani do naseg doba. Otkricem kamenih portala ugrađenih u istocno procelje kanonicke kurije na Kaptolu br. 26 pomaknuto je saznanje o uobicajenoj granici izgradnje građevina na Kaptolu. Najvise je kanonickih kurija na Kaptolu izgrađeno u 17. i 18. stoljecu, a pojedine građevine sadrže dijelove starije gradnje. Kurije su smjestene uz ulicu ili pak nekadasnji obrambeni bedem, postujuci srednjovjekovnu parcelaciju. Ivan Znika prije zidane kurije na istome je mjestu izgradio drvenu, od koje je najvjerovatnije sacuvan sjeverni dio podruma uz ulicno procelje. Drvenu je kuriju postupno mijenjao zidanom, pa tako stariji zidani sloj možemo datirati između 1687. i 1690. godine, a noviji sloj između 1690. i 1706. godine. Dvokrilna jednokatnica smjestena je uz ulicni obod parcele, do koje dopire rizalit prigrađen sredinom 18. stoljeca. Posebnu vrijednost daje joj prostorna organizacija tako da se u spoju krila u prizemlju nalazi manje, a na katu vece predvorje u koje je nekada izravno vodilo stepeniste. Međusobna povezanost prostorija te mogucnost da razlikujemo reprezentativne prostorije od onih privatnih isticu tu kuriju od ostalih primjera sagrađenih istodobno na zagrebackom Kaptolu.
Projekt (knjiga-katalog i izložba) jasno je strukturiran prilog o problemu vremena i prostora u s... more Projekt (knjiga-katalog i izložba) jasno je strukturiran prilog o problemu vremena i prostora u suvremenoj umjetnosti fotografije. U kontekstu teorijske analize određene su glavne teme, koncepti i strategije umjetnickoga istraživanja povijesti kroz intimne, osobne pristupe umjetnika, da bi ukazalo na međusobno prožimanje materijalnosti (fotografije), imaginacije i komunikacije u suvremeno doba prevlasti vizualnih medija. Autorski projekt ponajprije je pokusaj uspostave smislenog odnosa između strategija umjetnicke reprezentacije i analize pojma vremena u suvremenoj umjetnosti fotografije. U katalogu izložbe umjetnickih fotografa impozantnog i dojmljivoga opusa, propituje se mogucnosti zabilježbe vremena unutar prostora koji se fluidno određuje postavom samog svjedoka protjecanja vremena – umjetnickoga fotografa. Rad je posvecen određenom aspektu fotografije, tocnije njenoj narativnoj pozadini, strukturi koja je cesto nevidljiva, no cije se postojanje osjeca na izabranim primjerima.
Uploads