Društvena istraživanja : časopis za opća društvena pitanja, 2004
U ovom radu autori propituju i kriticki analiziraju neke od teza prezentiranih u clanku sociologa... more U ovom radu autori propituju i kriticki analiziraju neke od teza prezentiranih u clanku sociologa Vjerana Katunarica "Vrijediti i kostati: sociokulturne pretpostavke tranzicije u novijim radovima hrvatskih ekonomista" koji je definirajuci tri pristupa pokusao klasificirati recentne radove odabranih hrvastkih ekonomista. Autori pokusavaju dokazati da izdvojeno i iskljucivo promatranje ideoloskih temelja nije dobro polaziste za klasifikaciju ekonomista, jer zanemaruje neke važnije razlike i moguce klasifikacijske kriterije u pogledu predmeta, teorija i metoda analize. Iako je neprijeporno da ekonomika nije imuna na utjecaj ideologija, autori elaboriraju zasto njihovo isticanje u prvi plan kao jedinih kriterija klasifikacije može dati potpuno iskrivljenu sliku ekonomske misli i njezinih dosega. Zastupaju stav da su predmetne, metodoloske i teorijske razlike među ekonomistima puno važnije i nisu uvijek ideoloski determinirane, pa stoga predstavljaju bolje kriterije koje bi trebalo koristiti u nekoj buducoj klasifikaciji hrvatskih ekonomista. Autori se osvrcu na metodoloske poteskoce u formiranju klasifikacijskih skupina koje su najizraženije kod skupine odabranih "relativista", te osobito govore o pogreskama pri klasifikaciji prve dvije skupine (neoloberalnih redukcionista i neoinstitucionalista). Slijedeci Katunaricev okvir analize, raspravu o klasifikaciji koriste kao odskocnu dasku za propitivanje nekih temeljnih drustvenih i povijesnih pitanja, poput onih zasto socijalizam nije uspio i kakav je odnos ideologije i ekonomske politike u funkcioniranju i razvitku institucije tržista. U zakljucku autori istiicu potrebu za interdisciplinarnim dijalogom u teorijskom rasvjetljavanju mehanizama djelovanja "ne-ekonomskih" varijabli na ekonomske rezultate kao i na ponasanje kljucnih aktera na tržistu.
Postoji rasireno vjerovanje da je s pocetkom tranzicije u srednjoj i istocnoj Europi liberalizam ... more Postoji rasireno vjerovanje da je s pocetkom tranzicije u srednjoj i istocnoj Europi liberalizam postao glavna ideoloska vodilja ekonomske politike. Postavlja se pitanje je li takvo stanje posljedica liberalne ekonomske politike okrenute stvaranju slobodnog tržista, ili se radi o neuspjehu u izgradnji takvog gospodarskog sustava. Veci dio rastuceg skepticizma prema slobodnom tržistu i liberalnim reformama zasniva se na pogresnim predodžbama. Krađe, propasti banaka, korumpirana administracija, pogreske u privatizaciji, pretvaranje državnih u privatne monopole, lose performanse izvoznih sektora i preveliki državni sektori u nekim tranzicijskim zemljama, prema misljenju autora, ne mogu se povezati s uvođenjem slobodnog tržista i politicke demokracije. Naprotiv, valja ih tumaciti kao posljedicu neuspjeha u poduhvatu uvođenja politicke demokracije i slobodnog tržista.
Following the research by Laurence Boone and Mathilde Maurel (1998, 1999) on the monetary union o... more Following the research by Laurence Boone and Mathilde Maurel (1998, 1999) on the monetary union of the Central European countries with Germany and the European Union, scholarly curiosity has led us to investigate the relationship between the Croatian and German economies, as well as between the Croatian economy and the average European Union economy. Boone and Maurel (1999) concluded that the benefits of a common monetary policy for transition countries outweigh its costs. This paper determines the relationship between the Croatian and German economies and compares the Croatian economy with the economy of two advanced transition countries. The authors compared the economies by comparing business cycles illustrated by unemployment cycles in selected countries. Using the Hodrick-Prescott filter to detrend the time series of unemployment in Germany, Hungary, the Czech Republic and Croatia, the authors showed that there is a close correlation between cyclical unemployment fluctuations in all these countries and cyclical unemployment fluctuations in Germany. They also showed that there is a similarity between business cycles responses in three selected countries during the 24 months following the initial shock coming from the German economy and even more similarity between their responses to the shock during the first 12 months. The authors were cautious in drawing the conclusions that the results show that the selected countries are the optimum currency area as defined by Mundell. They warn about the possibility that cyclical coordination is endogenous, i.e. that it is the consequence of the implicit or explicit pegging of the exchange rates of advanced transition countries to the German mark exchange rate during a major part of the analyzed period (1992-1999). However, the importance of the results on cyclical coordination in considering the optimal exchange rate regime is not denied in this paper. The most important achievement of this research is that findings regarding Croatia, which showed a close convergence between Croatian and German unemployment, are added to the already known results on the close convergence of cyclical fluctuations in Central Europe.
Autori su u radu određivali relaciju Hrvatske prema njemačkom gospodarstvu i učinili usporedbu sa... more Autori su u radu određivali relaciju Hrvatske prema njemačkom gospodarstvu i učinili usporedbu sa dvjema naprednijim tranzicijskim zemljama u razdoblju 1992.-1999. Usporedba gospodarstva provedena je usporedbom poslovnih ciklusa predočenih ciklusom nezaposlenosti u Njemačkoj, Mađarskoj, Češkoj i Hrvatskoj. Tom svojom analizom pokazali su da postoji uska povezanost cikličkoga kretanja nezaposlenosti u sve tri zemlje s cikličkim kretanjima nezaposlenosti u Njemačkoj. Najvažniji domet tih istraživanja jest to što je već poznatim rezultatima o uskoj povezanosti cikličkih kretanja u Srednjoj Europi sada pridodan i nalaz za Hrvatsku.Following the researches done by Laurence Boone and Mathilde Maurel (1998, 1999) about monetary union of Central European countries with Germany or European Union, the research curiosity directed us to discovery of connections of Croatian and German economy, and the average of the European Union. Boone and Maurel (1999) concluded that the benefit of common mon...
On July 1, 2013, Croatia became the 28th member of the European Union. This achievement crowned m... more On July 1, 2013, Croatia became the 28th member of the European Union. This achievement crowned more than a decade of macroeconomic and institutional reforms by the Croatian authorities and other stakeholders that yielded important development results. Croatia's institutions are now stronger than a decade ago, reflecting broad and deep institutional adjustment that underpinned the pre-accession process and Croatia has become a high-income country within a decade. Yet the global economic crisis exposed Croatia's macroeconomic vulnerabilities. The report analyzes three inter-related issues needed to strengthen macroeconomic stability, and lay the foundation for a robust recovery. First, it analyzes major fiscal weaknesses, risks and alternative fiscal scenarios. Second, it analyzes institutional weaknesses and requirements for the efficient use of EU funds. And third, it analyzes the structure of Croatia's public finances and provides policy options for short term expendit...
Društvena istraživanja : časopis za opća društvena pitanja, 2004
U ovom radu autori propituju i kriticki analiziraju neke od teza prezentiranih u clanku sociologa... more U ovom radu autori propituju i kriticki analiziraju neke od teza prezentiranih u clanku sociologa Vjerana Katunarica "Vrijediti i kostati: sociokulturne pretpostavke tranzicije u novijim radovima hrvatskih ekonomista" koji je definirajuci tri pristupa pokusao klasificirati recentne radove odabranih hrvastkih ekonomista. Autori pokusavaju dokazati da izdvojeno i iskljucivo promatranje ideoloskih temelja nije dobro polaziste za klasifikaciju ekonomista, jer zanemaruje neke važnije razlike i moguce klasifikacijske kriterije u pogledu predmeta, teorija i metoda analize. Iako je neprijeporno da ekonomika nije imuna na utjecaj ideologija, autori elaboriraju zasto njihovo isticanje u prvi plan kao jedinih kriterija klasifikacije može dati potpuno iskrivljenu sliku ekonomske misli i njezinih dosega. Zastupaju stav da su predmetne, metodoloske i teorijske razlike među ekonomistima puno važnije i nisu uvijek ideoloski determinirane, pa stoga predstavljaju bolje kriterije koje bi trebalo koristiti u nekoj buducoj klasifikaciji hrvatskih ekonomista. Autori se osvrcu na metodoloske poteskoce u formiranju klasifikacijskih skupina koje su najizraženije kod skupine odabranih "relativista", te osobito govore o pogreskama pri klasifikaciji prve dvije skupine (neoloberalnih redukcionista i neoinstitucionalista). Slijedeci Katunaricev okvir analize, raspravu o klasifikaciji koriste kao odskocnu dasku za propitivanje nekih temeljnih drustvenih i povijesnih pitanja, poput onih zasto socijalizam nije uspio i kakav je odnos ideologije i ekonomske politike u funkcioniranju i razvitku institucije tržista. U zakljucku autori istiicu potrebu za interdisciplinarnim dijalogom u teorijskom rasvjetljavanju mehanizama djelovanja "ne-ekonomskih" varijabli na ekonomske rezultate kao i na ponasanje kljucnih aktera na tržistu.
Postoji rasireno vjerovanje da je s pocetkom tranzicije u srednjoj i istocnoj Europi liberalizam ... more Postoji rasireno vjerovanje da je s pocetkom tranzicije u srednjoj i istocnoj Europi liberalizam postao glavna ideoloska vodilja ekonomske politike. Postavlja se pitanje je li takvo stanje posljedica liberalne ekonomske politike okrenute stvaranju slobodnog tržista, ili se radi o neuspjehu u izgradnji takvog gospodarskog sustava. Veci dio rastuceg skepticizma prema slobodnom tržistu i liberalnim reformama zasniva se na pogresnim predodžbama. Krađe, propasti banaka, korumpirana administracija, pogreske u privatizaciji, pretvaranje državnih u privatne monopole, lose performanse izvoznih sektora i preveliki državni sektori u nekim tranzicijskim zemljama, prema misljenju autora, ne mogu se povezati s uvođenjem slobodnog tržista i politicke demokracije. Naprotiv, valja ih tumaciti kao posljedicu neuspjeha u poduhvatu uvođenja politicke demokracije i slobodnog tržista.
Following the research by Laurence Boone and Mathilde Maurel (1998, 1999) on the monetary union o... more Following the research by Laurence Boone and Mathilde Maurel (1998, 1999) on the monetary union of the Central European countries with Germany and the European Union, scholarly curiosity has led us to investigate the relationship between the Croatian and German economies, as well as between the Croatian economy and the average European Union economy. Boone and Maurel (1999) concluded that the benefits of a common monetary policy for transition countries outweigh its costs. This paper determines the relationship between the Croatian and German economies and compares the Croatian economy with the economy of two advanced transition countries. The authors compared the economies by comparing business cycles illustrated by unemployment cycles in selected countries. Using the Hodrick-Prescott filter to detrend the time series of unemployment in Germany, Hungary, the Czech Republic and Croatia, the authors showed that there is a close correlation between cyclical unemployment fluctuations in all these countries and cyclical unemployment fluctuations in Germany. They also showed that there is a similarity between business cycles responses in three selected countries during the 24 months following the initial shock coming from the German economy and even more similarity between their responses to the shock during the first 12 months. The authors were cautious in drawing the conclusions that the results show that the selected countries are the optimum currency area as defined by Mundell. They warn about the possibility that cyclical coordination is endogenous, i.e. that it is the consequence of the implicit or explicit pegging of the exchange rates of advanced transition countries to the German mark exchange rate during a major part of the analyzed period (1992-1999). However, the importance of the results on cyclical coordination in considering the optimal exchange rate regime is not denied in this paper. The most important achievement of this research is that findings regarding Croatia, which showed a close convergence between Croatian and German unemployment, are added to the already known results on the close convergence of cyclical fluctuations in Central Europe.
Autori su u radu određivali relaciju Hrvatske prema njemačkom gospodarstvu i učinili usporedbu sa... more Autori su u radu određivali relaciju Hrvatske prema njemačkom gospodarstvu i učinili usporedbu sa dvjema naprednijim tranzicijskim zemljama u razdoblju 1992.-1999. Usporedba gospodarstva provedena je usporedbom poslovnih ciklusa predočenih ciklusom nezaposlenosti u Njemačkoj, Mađarskoj, Češkoj i Hrvatskoj. Tom svojom analizom pokazali su da postoji uska povezanost cikličkoga kretanja nezaposlenosti u sve tri zemlje s cikličkim kretanjima nezaposlenosti u Njemačkoj. Najvažniji domet tih istraživanja jest to što je već poznatim rezultatima o uskoj povezanosti cikličkih kretanja u Srednjoj Europi sada pridodan i nalaz za Hrvatsku.Following the researches done by Laurence Boone and Mathilde Maurel (1998, 1999) about monetary union of Central European countries with Germany or European Union, the research curiosity directed us to discovery of connections of Croatian and German economy, and the average of the European Union. Boone and Maurel (1999) concluded that the benefit of common mon...
On July 1, 2013, Croatia became the 28th member of the European Union. This achievement crowned m... more On July 1, 2013, Croatia became the 28th member of the European Union. This achievement crowned more than a decade of macroeconomic and institutional reforms by the Croatian authorities and other stakeholders that yielded important development results. Croatia's institutions are now stronger than a decade ago, reflecting broad and deep institutional adjustment that underpinned the pre-accession process and Croatia has become a high-income country within a decade. Yet the global economic crisis exposed Croatia's macroeconomic vulnerabilities. The report analyzes three inter-related issues needed to strengthen macroeconomic stability, and lay the foundation for a robust recovery. First, it analyzes major fiscal weaknesses, risks and alternative fiscal scenarios. Second, it analyzes institutional weaknesses and requirements for the efficient use of EU funds. And third, it analyzes the structure of Croatia's public finances and provides policy options for short term expendit...
Uploads