Göran Greider
Göran Greider | |
![]() Göran Greider på Folkets Bio i Stockholm 2015. | |
Född | Per Göran Grejder 12 december 1959 Vingåker, Sverige |
---|---|
Nationalitet | Svensk ![]() |
Yrke/uppdrag | Debattör, författare, journalist, poet |
Arbetsgivare | Dala-Demokraten |
Politiskt parti | Socialdemokraterna |
Maka | Berit Greider |
Barn | Ellen Greider |
Webbplats | |
[1] Göran Greider/Facebook |
Per Göran Greider, folkbokförd Grejder, född 12 december 1959 i Västra Vingåkers församling i Södermanlands län,[1] är en svensk författare, poet, debattör och journalist.[2]
Greider är sedan 1999 chefredaktör för den fristående socialdemokratiska dagstidningen Dala-Demokraten och deltar ofta i den offentliga debatten. Han debuterade som författare 1981 har publicerat flera diktsamlingar, essäer, debattböcker och tidningsartiklar. Greider skrev krönikor i gratistidningen Metro och är ledarskribent i dagstidningen ETC. 1989–2001 var han drivande bakom tidskriften TLM.
Greider utsågs, tillsammans med journalisten Magda Gad, den 27 januari 2023 till hedersdoktor vid Högskolan Dalarna med motiveringen "Deras yrkesverksamhet vittnar om öppenhet, mod och ansvar. Med kritiskt sinne och medmänskligt patos bidrar de till att skapa öppna vägar till kunskap för ett gott samhälle”.
Författarskap
[redigera | redigera wikitext]Göran Greider debuterade år 1981 med diktsamlingen Vid fönstret slår ensamheten ut, och har sedan dess givit ut ett tiotal diktsamlingar samt essäer, debattböcker, och ett stort antal tidningsartiklar där han utforskar olika samhällsfrågor. Han delar arbetarrörelsens traditionella värderingar och hans ideologiska hållning präglar både hans poesi och prosa.
Göran Greider har tilldelats en lång rad priser och utmärkelser, däribland Sveriges Radios Lyrikpris (1995), Stig Sjödinpriset (1997), Dan Andersson-priset (2001), Eyvind Johnsonpriset (2006), Ivar Lo-priset (2008), Gustaf Fröding-sällskapets lyrikpris (2013) och Samfundet De Nios Stora Pris (2024)..
Greider i andra media
[redigera | redigera wikitext]Veckans Affärer har utsett honom till en av landets tio viktigaste opinionsbildare.[3] Han har även medverkat i radioprogrammet Spanarna, och deltar ofta i panelen i Godmorgon, världen! i Sveriges Radio P1 samt brukar dessutom ofta kommentera veckans händelser i TV4:s morgonsoffa på fredagar.
Göran Greider tävlade i SVT:s TV-program På spåret ihop med Zinat Pirzadeh under säsong 19 (2008/09). De blev sist i sin grupp.
Politisk debattör
[redigera | redigera wikitext]Socialist
[redigera | redigera wikitext]Göran Greider började läsa Marx i femtonårsåldern. I samma veva upptäckte han Kapitalet och Det kommunistiska manifestet. Greider är reformist och medlem i Socialdemokraterna sedan flera decennier. Men han är en missnöjd socialdemokrat och kritiserar ofta partiledningen utifrån sin position på vänsterflygeln. Greider själv kallar sig hellre socialist än vänster. Det hänger ihop med identitetspolitiken; argumenten är viktigare än varifrån de kommer och vem som uttalar dem.[4]
Om högerpopulismen
[redigera | redigera wikitext]Enligt Greider ligger roten till högerpopulismen i att samhället och kulturen alltmer underställts new public management-systemet och kastat ut människor i otrygghet och rädsla, med osäkra arbetsförhållanden, utförsäkringar och svårigheten att få tag i en vettig bostad. Han har sagt: ”Högerpopulism beror på omständigheter, inte – som vissa verkar tänka – på att det finns en viss personlighetstyp som drar åt det fascistiska.”[4]
Privatliv
[redigera | redigera wikitext]Mamman var sömmerska och hemmafru och hade två söner från ett tidigare äktenskap. Hon avled i covid-19 under 2020, 94 år gammal. Pappan var femton år på sjön innan han blev förälder. Han hade en anarkistisk läggning och jobbade som försäljare av diverse prylar. Greider bor i Årsta i Stockholm och i Dala-Floda i Dalarna. Han är gift med Berit Greider, tillsammans har de dottern Ellen Greider som är serietecknare och illustratör.[4]
Greider drabbades 2021 av blodcancer och behandlades på Nya Karolinska. Han skrev löpande dikter om detta på Facebook.[5]
Bibliografi
[redigera | redigera wikitext]- 1981 – Vid fönstret slår ensamheten ut (dikter)
- 1986 – Motsång (dikter)
- 1987 – Sjundenovemberdikter (dikter)
- 1989 – Pasolini i Stockholm (dikter)
- 1990 – Ett åttiotal - en poesiantologi 1979–89 (med Madeleine Grive)
- 1991 – Farlig vision (manus till kortfilm)
- 1992 – Ombyggd Volvo (dikter)
- 1992 – Att läsa världen (med Björn Gunnarsson)
- 1993 – Systemskifte; fyra folkhemsdebatter (med Peter Antman och Tomas Lappalainen)
- 1994 – Det levande löftet (essäer)
- 1995 – Loket, Nietzsche och Sonja Åkesson, en personlig essä om kultur och rättvisa
- 1995 – När fabrikerna tystnar (dikter)
- 1997 – Rudolf Meidner, skärvor ur ett nittonhundratalsliv
- 1998 – Arbetarklassens återkomst (essäer)
- 1999 – Allt jag tänker på när jag hör Vivaldi - texter om klassisk musik
- 1999 – Liten ordbok för underklassen (med Ann-Charlott Altstadt)
- 2000 – Världen efter kommunismen (dikter)
- 2001 – Vem är rädd för litteraturen? - litteraturkritik 1989–2001
- 2001 – Fucking Sverige - byn, bruket, skogen - en modern Dalaresa
- 2004 – Jakobsbrevet (dikter)
- 2006 – Hagen (essäer)
- 2006 – Men först lite musik! : 21 bilder och 60 texter om konsten att lyssna (med Mikael Strömberg)
- 2008 – Stil och politik (med Barbro Hedvall)
- 2008 – Det gångna är som en dröm och det närvarande förstår jag icke. En bok om Dan Andersson
- 2009 – Katterna kommer in från mörkret
- 2010 – Det måste finnas en väg ut ur det här samhället
- 2011 – Ingen kommer undan Olof Palme
- 2012 – Liten katekes för de ännu vanmäktiga
- 2012 – Vi kan inte ha det så här
- 2012 – Och dagarna är som små sekler
- 2014 – Den solidariska genen : anteckningar om klass, utopi och människans natur
- 2015 – Städerna som minns Joe Hill: En svensk-amerikansk historia
- 2017 – I trädgården hörs andra ekon
- 2018 – Populistiska manifestet (med Åsa Linderborg)
- 2019 – En av dessa morgnar ska du stiga upp sjungande
- 2020 – Hon vars hjärta var som mitt
- 2021 – Barndomsbrunnen
- 2022 – Stugland (essäer)
Priser och utmärkelser
[redigera | redigera wikitext]- 1990 – Albert Bonniers stipendiefond för yngre och nyare författare
- 1995 – Sveriges Radios Lyrikpris
- 1997 – Stig Sjödinpriset
- 2001 – Dan Andersson-priset
- 2002 – ABF:s litteraturpris
- 2002 – Ordfronts demokratipris
- 2006 – Eyvind Johnsonpriset[6]
- 2006 – Expressens Björn Nilsson-pris för god kulturjournalistik[7]
- 2008 – Ivar Lo-priset[8]
- 2010 – Hedenvind-plaketten[9]
- 2010 – Ferlinpriset[10]
- 2011 – Karl Vennbergs pris[11]
- 2012 – Axel Liffner-stipendiet[12]
- 2012 – Örjan Lindberger-priset[13]
- 2013 – Gustaf Fröding-sällskapets lyrikpris[14]
- 2022 – Werner Aspenströmpriset[15]
- 2022 – Torgny Segerstedts frihetspenna
- 2023 – Gerhard Bonniers essäpris[16]
- 2024 – Samfundet de Nios Stora pris
Referenser
[redigera | redigera wikitext]Källor
[redigera | redigera wikitext]- Greider, P Göran i Vem är det 1993
- Göran Greider i Nationalencyklopedins nätupplaga.
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ Sveriges befolkning 1990. Ramsele: Svensk arkivinformation (SVAR), Riksarkivet. 2011. Libris 12076919. ISBN 9789188366917
- ^ Cleris, Johannes (26 augusti 2010). ”Göran Greider 27/8”. Göteborgs-Posten. Arkiverad från originalet den 1 februari 2014. https://web.archive.org/web/20140201213425/http://www.gp.se/nyheter/goteborg/1.433144-goran-greider-27-8. Läst 4 september 2014.
- ^ Tidningen Resumé Göran Greider ser rött 30 april 2014
- ^ [a b c] Sandra Stiskalo, Magnus Hallgren (29 mars 2021). ”Göran Greider: ”Jag ser verkligen fram emot att bli frisk””. DN. https://www.dn.se/kultur/goran-greider-jag-ser-verkligen-fram-emot-att-bli-frisk/?. Läst 1 april 2021.
- ^ Göran Greider: ”Då blir ångesten väldigt konkret” - Svenska Dagbladet 2021-03-20
- ^ Spektra, Stockholm TT. ”Eyvind Johnsonpriset till Göran Greider”. Metro. Arkiverad från originalet den 23 februari 2020. https://web.archive.org/web/20200223161332/http://80.72.1.78/artikel/eyvind-johnsonpriset-till-g%C3%B6ran-greider-xr. Läst 23 februari 2020.
- ^ Spektra (9 mars 2007). ”Greider får Björn Nilsson-priset”. Svenska Dagbladet. ISSN 1101-2412. https://www.svd.se/greider-far-bjorn-nilsson-priset. Läst 23 februari 2020.
- ^ ”Greider får Ivar Lo-priset”. SVT Nyheter. 31 januari 2008. https://www.svt.se/nyheter/lokalt/dalarna/greider-far-ivar-lo-priset. Läst 23 februari 2020.
- ^ ”Göran Greider får Hedenvind-plaketten”. op.se. 17 april 2010. https://www.op.se/artikel/goran-greider-far-hedenvind-plaketten. Läst 23 februari 2020.
- ^ ”Ferlinpris till Greider”. gd.se. 1 oktober 2010. https://www.gd.se/artikel/ferlinpris-till-greider. Läst 23 februari 2020.
- ^ ”Samfundet De Nio prisar Greider”. arbetarbladet.se. 16 februari 2011. https://www.arbetarbladet.se/artikel/samfundet-de-nio-prisar-greider-1. Läst 23 februari 2020.
- ^ ”Göran Greider får Axel Liffner-stipendiet”. News Powered by Cision. https://news.cision.com/se/aftonbladet/r/goran-greider-far-axel-liffner-stipendiet,c9357040. Läst 23 februari 2020.
- ^ Dagens Nyheter 2012-10-17
- ^ ”Greider får Fröding-sällskapets pris”. dt.se. 19 augusti 2013. https://www.dt.se/artikel/greider-far-froding-sallskapets-pris-1. Läst 23 februari 2020.
- ^ ”Greider får Aspenströmpriset”. Dala-Demokraten. https://www.dalademokraten.se/2022-11-01/greider-far-aspenstrompriset. Läst 7 december 2022.
- ^ ”Göran Greider tilldelas Gerard Bonniers Essäpris 2023”. Albert Bonniers förlag. 30 mars 2023. https://www.albertbonniersforlag.se/nyheter/goran-greider-tilldelas-gerard-bonniers-essapris-2023/. Läst 1 april 2023.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]Wikimedia Commons har media som rör Göran Greider.
Wikiquote har citat av eller om Göran Greider.
- Göran Greider i Libris
- Göran Greider på Albert Bonniers Förlag
- Göran Greiders kolumn på Metros webbplats
- Dala-Demokratens webbplats
|
- Svenskspråkiga författare
- Svenska chefredaktörer
- Svenska krönikörer
- Svenska journalister under 1900-talet
- Svenska journalister under 2000-talet
- Svenska socialister
- Svenska arbetarförfattare
- Sommarvärdar 1992
- Sommarvärdar 2023
- Mottagare av Sara Lidman-priset
- Personer från Västra Vingåkers socken
- Födda 1959
- Levande personer
- Män