Assessing teacher job satisfaction is a recurrent theme in educational
research. Given the forthc... more Assessing teacher job satisfaction is a recurrent theme in educational research. Given the forthcoming reform of the Croatian adult education system, a survey of teacher satisfaction in primary adult education was performed. Teachers exhibited two dimensions of satisfaction/dissatisfaction: one with the teaching programme and process, and the other with the attendees’ performance and support. Four clusters of teachers were identified with respect to their satisfaction levels regarding the two dimensions. Most teachers are dissatisfied with the teaching programme and process. This dissatisfaction is associated with higher experience, working only in adult education, delivering lessons based on periodical individual instruction, and having non-native speakers of Croatian in class. Satisfaction with attendees’ performance and support is more pronounced but is associated only with not having non-native speakers of Croatian in class. Existing theories explain the results well, considering the differences between the regular education system and that of adult education.
Andragoški glasnik : Glasilo Hrvatskog andragoškog društva, 2018
Sažetak Aktivnosti nastavnika u obrazovanju odraslih ne ograničavaju se samo na poučavanje već uk... more Sažetak Aktivnosti nastavnika u obrazovanju odraslih ne ograničavaju se samo na poučavanje već uključuju i brigu o dobrobiti polaznika, motiviranosti i cjelokupnu preobrazbu. Cilj ovog istraživanja bio je utvrditi razinu samoprocjene kompetencija nastavnika u osnovnom obrazovanju odraslih. Mjera samoprocjene kompetencije nastavnika sadržavala je deset pitanja o kompetencijama u određenim područjima rada nastavnika, poput izrade na-stavnih sadržaja, podučavanja polaznika, izrade prezentacija, određivanja ishoda učenja i sl. Rezultati su pokazali da je razina samoprocjene kompetencija nastavnika visoka, s iznimkom procjena mjera digitalnih kompetencija i mjera kompetencija koja zahtijevaju jasna teorijska znanja. Samoprocjena kompetencija nastavnika negativno je povezana s godinama radnog iskustva te s radom isključivo u obrazovanju odraslih i odjeljenjima s polaznicima kojima hrvatski nije materinji jezik. Ključne riječi: digitalne vještine, iskustvo nastavnika, kompetencije nastavnika, osnovno obrazovanje odraslih Uvod "Osnovno obrazovanje odraslih" definirano je kao nastavni program za odrasle čije se osnovne vještine procjenjuju ispod razine završenog osnovnoškolskog obrazovanja. Osnovno obrazovanje odraslih obično uključuje obrazovanje u području pismenosti odraslih, koje se fokusira na odrasle osobe čije su osnovne vještine ispod razine četvrtog razreda (Merriam i Brockett, 2007). Osnovno obrazovanje odraslih u Hrvatskoj namije-njeno je starijima od 15 godina, koji nisu završili osnovnoškolsko obrazovanje. Održava se u posebnim ustanovama, najčešće pučkim otvorenim učilištima, i to prema Nastavnome planu i programu za osnovno obrazovanje odraslih iz 2003. godine (Narodne novine, broj 136/2003.) Najnoviji podaci o broju polaznika osnovnog obrazovanja odraslih variraju između 460 i 717 godišnje, od 2011. godine do danas (Državni zavod za statistiku, 2017). Suvremena
U suvremenim društvima znanje, a s njim povezano i obrazovanje, u središtu su politika razvoja je... more U suvremenim društvima znanje, a s njim povezano i obrazovanje, u središtu su politika razvoja jer osim ekonomskih dobrobiti imaju i učinak na poboljšanje društvene, ekološke, zdravstvene i kulturne situacije pojedine zemlje. Zbog toga je i Europska Unija kroz niz preporuka i ostalih dokumenata prepoznala potrebu za obrazovanjem građana, posebice za cjeloživotnim obrazovanjem u uvjetima brzih tehnoloških i znanstvenih promjena. No niz istraživanja pokazuje da građani EU imaju relativno niske vještine, posebice jezične i matematičke pismenosti te digitalne vještine, a i nisku razinu participacije u cjeloživotnom obrazovanju. Hrvatski građani isto tako pokazuju relativno nisku razinu vještina, u nekim slučajevima ispod europskog prosjeka. Poseban problem u Hrvatskoj predstavlja i zastarjeli sustav osnovnoškolskog obrazovanja odraslih koji se ne temelji na podučavanju kompetencija i za kojeg su istraživanja već pokazala potrebu za promjenom. Na tom tragu u ovom istraživanju htjeli su se dobiti odgovori o zadovoljstvu nastavnika nastavnim programom i radom u instituciji osnovnog obrazovanja odraslih, njihovo zadovoljstvo polaznicima, ocjena vlastitih kompetencija, kao i ocjena temeljnih vještina polaznika primjenjivih u svakodnevnom životu. Rezultati su pokazali relativno zadovoljstvo nastavnika nastavnim programom i radom u instituciji, no vidljivo je nezadovoljstvo neinovativnošću programa i nepostojanjem udžbenika za obrazovanje odraslih. Nastavnici koji podučavaju isključivo u osnovnom obrazovanju odraslih nezadovoljniji su svim aspektima nastavnog programa i motivacije polaznika od kolega koji podučavaju na još nekoj instituciji redovitog obrazovanja. Nastavnici ističu i probleme u radu s manjinskim zajednicama, niže ocjenjuju vlastite digitalne kompetencije i vještine samoupravljivog učenja te ne navode te vještine kao one vještine koje bi njihov nastavni predmet trebao razviti kod polaznika. Na temelju ovih podataka preporučuje se izraditi novi nastavni program osnovnog obrazovanja odraslih temeljen na ključnim kompetencijama, revidirati organizaciju nastave i nastavne predmete tako da odgovaraju kompetencijskom modelu i uporabi novih tehnologija, kao i izraditi nove udžbenike i nastavne materijale primjerene odraslim osobama. Isto tako, preporučuje se educirati nastavnike u andragoškim vještinama i suvremenim oblicima poučavanja, izraditi programe prilagođene polaznicima kojima hrvatski jezik nije materinski, te uključiti u provedbu obrazovanja odraslih lokalne dionika poput poslodavaca, lokalne uprave i udruga.
Numerous studies have established the presence of secular trends and geographical variations in s... more Numerous studies have established the presence of secular trends and geographical variations in sex ratio at birth, albeit with mixed and often contradictory results. In addition, amultitude of environmental, social, eco- nomic, demographic and other factors has been proposed to influence the sex ratio at birth, thus complicating the interpretationof bothsecular trendsandgeographical variations. In thispaper, the current state of knowledge on these issues is presented and critically assessed. Analyzing longer time series of sex ratio at birthwith possible cycles and randomcomponents is given priority over establishing simple linear trends in the data. In analyzing the geographical variation in the sex ratio at birth, two different levels of analysis are distinguished (global and local), and two different sets of factors affecting the sex ratio at birth are proposed accordingly. Some key guide- lines and future research directions are also proposed.
Povećanje udjela izvanbračnih rođenja tijekom posljednjih četrdeset godina istraživači su najčešć... more Povećanje udjela izvanbračnih rođenja tijekom posljednjih četrdeset godina istraživači su najčešće pripisivali promjenama vrijednosti koje zastupaju osobe višeg obrazovanja i imovinskog stanja u zemljama Zapadne Europe, nazvavši taj fenomen sastavnim dijelom druge demografske tranzicije. Te promjene vrijednosti uključuju usmjerenost na vlastitu osobu, emancipiranost žena, težnju za osobnom slobodom i neprihvaćanje tradicionalnih rodnih uloga. No, u suprotnosti s rezultatima istraživanja u Zapadnoj Europi, izvanbračna rođenja svojstvena su niže obrazovanim i ekonomski slabijim skupinama u postsocijalističkim zemljama Istočne Europe. Ta se pojava pokušava objasniti malom koristi koju ima ulazak u brak za najsiromašnije pojedince, a koja se dodatno smanjuje zbog promjene društvenih normi i pod mogućim utjecajem liberalnih vrijednosti i stavova nakon raspada socijalističkog sustava. U ovom istraživanju analizirali su se socioekonomski i sociodemografski čimbenici koji mogu utjecati na vjerojatnost rađanja izvan braka, na podatcima o svim rođenjima u Republici Hrvatskoj od 1998. do 2012. godine. Među te čimbenike pripadaju starost, radna aktivnost, razina obrazovanja i etnička pripadnost obaju roditelja, kao i regija rođenja. Logističkom regresijom za skupine rođenih prema redu rođenja utvrđena je veća šansa da djeca kojima su roditelji mladi, majke ne- zaposlene i uzdržavane, očevi slabije obrazovani, pripadnici nacionalnih manjina, kao i djeca u Gradu Zagrebu budu rođena izvan braka, slično kao i u zemljama Istočne Europe. Trend povećanja udjela izvanbračnih rođenja ne može se objasniti promjenom udjela spomenutih kategorija u ukupnom broju rođenih pa je vjerojatno da je lošija ekonomska situacija i promjena tradicionalnih vrijednosti povećala vjerojatnost rađanja izvan braka za sve socioekonomske skupine.
This investigation aims to contribute to the existing literature on demographic and ecological fa... more This investigation aims to contribute to the existing literature on demographic and ecological factors affecting the sex ratio at birth, by analysing the births in Croatia from 1998 to 2008. Data from birth certificates for all Croatian births for the investigated period (n=420,256) were used to establish the link between parental ages, birth order, region of birth, parental occupation and parental education level, and sex of the child. The χ² test and t-test were used to assess the significance of each of the factors, along with multiple logistic regression to control for possible confounding effects. The results suggest that a joint higher age of both parents significantly lowers the sex ratio at birth. There is also a regional variation in sex ratio at birth, the lowest value being in Central Croatia and the highest in the City of Zagreb. Changes in the reproductive physiology of older parents are most probably responsible for the lower sex ratio, although the limited sample size warns against widespread generalizations. The causes of the regional variation in sex ratio at birth are most likely the different regional levels of obesity and physical inactivity.
Assessing teacher job satisfaction is a recurrent theme in educational
research. Given the forthc... more Assessing teacher job satisfaction is a recurrent theme in educational research. Given the forthcoming reform of the Croatian adult education system, a survey of teacher satisfaction in primary adult education was performed. Teachers exhibited two dimensions of satisfaction/dissatisfaction: one with the teaching programme and process, and the other with the attendees’ performance and support. Four clusters of teachers were identified with respect to their satisfaction levels regarding the two dimensions. Most teachers are dissatisfied with the teaching programme and process. This dissatisfaction is associated with higher experience, working only in adult education, delivering lessons based on periodical individual instruction, and having non-native speakers of Croatian in class. Satisfaction with attendees’ performance and support is more pronounced but is associated only with not having non-native speakers of Croatian in class. Existing theories explain the results well, considering the differences between the regular education system and that of adult education.
Andragoški glasnik : Glasilo Hrvatskog andragoškog društva, 2018
Sažetak Aktivnosti nastavnika u obrazovanju odraslih ne ograničavaju se samo na poučavanje već uk... more Sažetak Aktivnosti nastavnika u obrazovanju odraslih ne ograničavaju se samo na poučavanje već uključuju i brigu o dobrobiti polaznika, motiviranosti i cjelokupnu preobrazbu. Cilj ovog istraživanja bio je utvrditi razinu samoprocjene kompetencija nastavnika u osnovnom obrazovanju odraslih. Mjera samoprocjene kompetencije nastavnika sadržavala je deset pitanja o kompetencijama u određenim područjima rada nastavnika, poput izrade na-stavnih sadržaja, podučavanja polaznika, izrade prezentacija, određivanja ishoda učenja i sl. Rezultati su pokazali da je razina samoprocjene kompetencija nastavnika visoka, s iznimkom procjena mjera digitalnih kompetencija i mjera kompetencija koja zahtijevaju jasna teorijska znanja. Samoprocjena kompetencija nastavnika negativno je povezana s godinama radnog iskustva te s radom isključivo u obrazovanju odraslih i odjeljenjima s polaznicima kojima hrvatski nije materinji jezik. Ključne riječi: digitalne vještine, iskustvo nastavnika, kompetencije nastavnika, osnovno obrazovanje odraslih Uvod "Osnovno obrazovanje odraslih" definirano je kao nastavni program za odrasle čije se osnovne vještine procjenjuju ispod razine završenog osnovnoškolskog obrazovanja. Osnovno obrazovanje odraslih obično uključuje obrazovanje u području pismenosti odraslih, koje se fokusira na odrasle osobe čije su osnovne vještine ispod razine četvrtog razreda (Merriam i Brockett, 2007). Osnovno obrazovanje odraslih u Hrvatskoj namije-njeno je starijima od 15 godina, koji nisu završili osnovnoškolsko obrazovanje. Održava se u posebnim ustanovama, najčešće pučkim otvorenim učilištima, i to prema Nastavnome planu i programu za osnovno obrazovanje odraslih iz 2003. godine (Narodne novine, broj 136/2003.) Najnoviji podaci o broju polaznika osnovnog obrazovanja odraslih variraju između 460 i 717 godišnje, od 2011. godine do danas (Državni zavod za statistiku, 2017). Suvremena
U suvremenim društvima znanje, a s njim povezano i obrazovanje, u središtu su politika razvoja je... more U suvremenim društvima znanje, a s njim povezano i obrazovanje, u središtu su politika razvoja jer osim ekonomskih dobrobiti imaju i učinak na poboljšanje društvene, ekološke, zdravstvene i kulturne situacije pojedine zemlje. Zbog toga je i Europska Unija kroz niz preporuka i ostalih dokumenata prepoznala potrebu za obrazovanjem građana, posebice za cjeloživotnim obrazovanjem u uvjetima brzih tehnoloških i znanstvenih promjena. No niz istraživanja pokazuje da građani EU imaju relativno niske vještine, posebice jezične i matematičke pismenosti te digitalne vještine, a i nisku razinu participacije u cjeloživotnom obrazovanju. Hrvatski građani isto tako pokazuju relativno nisku razinu vještina, u nekim slučajevima ispod europskog prosjeka. Poseban problem u Hrvatskoj predstavlja i zastarjeli sustav osnovnoškolskog obrazovanja odraslih koji se ne temelji na podučavanju kompetencija i za kojeg su istraživanja već pokazala potrebu za promjenom. Na tom tragu u ovom istraživanju htjeli su se dobiti odgovori o zadovoljstvu nastavnika nastavnim programom i radom u instituciji osnovnog obrazovanja odraslih, njihovo zadovoljstvo polaznicima, ocjena vlastitih kompetencija, kao i ocjena temeljnih vještina polaznika primjenjivih u svakodnevnom životu. Rezultati su pokazali relativno zadovoljstvo nastavnika nastavnim programom i radom u instituciji, no vidljivo je nezadovoljstvo neinovativnošću programa i nepostojanjem udžbenika za obrazovanje odraslih. Nastavnici koji podučavaju isključivo u osnovnom obrazovanju odraslih nezadovoljniji su svim aspektima nastavnog programa i motivacije polaznika od kolega koji podučavaju na još nekoj instituciji redovitog obrazovanja. Nastavnici ističu i probleme u radu s manjinskim zajednicama, niže ocjenjuju vlastite digitalne kompetencije i vještine samoupravljivog učenja te ne navode te vještine kao one vještine koje bi njihov nastavni predmet trebao razviti kod polaznika. Na temelju ovih podataka preporučuje se izraditi novi nastavni program osnovnog obrazovanja odraslih temeljen na ključnim kompetencijama, revidirati organizaciju nastave i nastavne predmete tako da odgovaraju kompetencijskom modelu i uporabi novih tehnologija, kao i izraditi nove udžbenike i nastavne materijale primjerene odraslim osobama. Isto tako, preporučuje se educirati nastavnike u andragoškim vještinama i suvremenim oblicima poučavanja, izraditi programe prilagođene polaznicima kojima hrvatski jezik nije materinski, te uključiti u provedbu obrazovanja odraslih lokalne dionika poput poslodavaca, lokalne uprave i udruga.
Numerous studies have established the presence of secular trends and geographical variations in s... more Numerous studies have established the presence of secular trends and geographical variations in sex ratio at birth, albeit with mixed and often contradictory results. In addition, amultitude of environmental, social, eco- nomic, demographic and other factors has been proposed to influence the sex ratio at birth, thus complicating the interpretationof bothsecular trendsandgeographical variations. In thispaper, the current state of knowledge on these issues is presented and critically assessed. Analyzing longer time series of sex ratio at birthwith possible cycles and randomcomponents is given priority over establishing simple linear trends in the data. In analyzing the geographical variation in the sex ratio at birth, two different levels of analysis are distinguished (global and local), and two different sets of factors affecting the sex ratio at birth are proposed accordingly. Some key guide- lines and future research directions are also proposed.
Povećanje udjela izvanbračnih rođenja tijekom posljednjih četrdeset godina istraživači su najčešć... more Povećanje udjela izvanbračnih rođenja tijekom posljednjih četrdeset godina istraživači su najčešće pripisivali promjenama vrijednosti koje zastupaju osobe višeg obrazovanja i imovinskog stanja u zemljama Zapadne Europe, nazvavši taj fenomen sastavnim dijelom druge demografske tranzicije. Te promjene vrijednosti uključuju usmjerenost na vlastitu osobu, emancipiranost žena, težnju za osobnom slobodom i neprihvaćanje tradicionalnih rodnih uloga. No, u suprotnosti s rezultatima istraživanja u Zapadnoj Europi, izvanbračna rođenja svojstvena su niže obrazovanim i ekonomski slabijim skupinama u postsocijalističkim zemljama Istočne Europe. Ta se pojava pokušava objasniti malom koristi koju ima ulazak u brak za najsiromašnije pojedince, a koja se dodatno smanjuje zbog promjene društvenih normi i pod mogućim utjecajem liberalnih vrijednosti i stavova nakon raspada socijalističkog sustava. U ovom istraživanju analizirali su se socioekonomski i sociodemografski čimbenici koji mogu utjecati na vjerojatnost rađanja izvan braka, na podatcima o svim rođenjima u Republici Hrvatskoj od 1998. do 2012. godine. Među te čimbenike pripadaju starost, radna aktivnost, razina obrazovanja i etnička pripadnost obaju roditelja, kao i regija rođenja. Logističkom regresijom za skupine rođenih prema redu rođenja utvrđena je veća šansa da djeca kojima su roditelji mladi, majke ne- zaposlene i uzdržavane, očevi slabije obrazovani, pripadnici nacionalnih manjina, kao i djeca u Gradu Zagrebu budu rođena izvan braka, slično kao i u zemljama Istočne Europe. Trend povećanja udjela izvanbračnih rođenja ne može se objasniti promjenom udjela spomenutih kategorija u ukupnom broju rođenih pa je vjerojatno da je lošija ekonomska situacija i promjena tradicionalnih vrijednosti povećala vjerojatnost rađanja izvan braka za sve socioekonomske skupine.
This investigation aims to contribute to the existing literature on demographic and ecological fa... more This investigation aims to contribute to the existing literature on demographic and ecological factors affecting the sex ratio at birth, by analysing the births in Croatia from 1998 to 2008. Data from birth certificates for all Croatian births for the investigated period (n=420,256) were used to establish the link between parental ages, birth order, region of birth, parental occupation and parental education level, and sex of the child. The χ² test and t-test were used to assess the significance of each of the factors, along with multiple logistic regression to control for possible confounding effects. The results suggest that a joint higher age of both parents significantly lowers the sex ratio at birth. There is also a regional variation in sex ratio at birth, the lowest value being in Central Croatia and the highest in the City of Zagreb. Changes in the reproductive physiology of older parents are most probably responsible for the lower sex ratio, although the limited sample size warns against widespread generalizations. The causes of the regional variation in sex ratio at birth are most likely the different regional levels of obesity and physical inactivity.
Uploads
research. Given the forthcoming reform of the Croatian adult education
system, a survey of teacher satisfaction in primary adult education was
performed. Teachers exhibited two dimensions of satisfaction/dissatisfaction: one with the teaching programme and process, and the other with
the attendees’ performance and support. Four clusters of teachers were
identified with respect to their satisfaction levels regarding the two
dimensions. Most teachers are dissatisfied with the teaching programme
and process. This dissatisfaction is associated with higher experience,
working only in adult education, delivering lessons based on periodical
individual instruction, and having non-native speakers of Croatian in class.
Satisfaction with attendees’ performance and support is more pronounced but is associated only with not having non-native speakers of
Croatian in class. Existing theories explain the results well, considering the
differences between the regular education system and that of adult
education.
research. Given the forthcoming reform of the Croatian adult education
system, a survey of teacher satisfaction in primary adult education was
performed. Teachers exhibited two dimensions of satisfaction/dissatisfaction: one with the teaching programme and process, and the other with
the attendees’ performance and support. Four clusters of teachers were
identified with respect to their satisfaction levels regarding the two
dimensions. Most teachers are dissatisfied with the teaching programme
and process. This dissatisfaction is associated with higher experience,
working only in adult education, delivering lessons based on periodical
individual instruction, and having non-native speakers of Croatian in class.
Satisfaction with attendees’ performance and support is more pronounced but is associated only with not having non-native speakers of
Croatian in class. Existing theories explain the results well, considering the
differences between the regular education system and that of adult
education.