Coordonatori:
General-locotenent Corneliu POSTU
Colonel inginer Marius-Marian
OLTEANU
STATUL MAJOR AL APÅRÅRII
ARHIVELE MILITARE
NATIONALE ROMANE
DEPOZITUL CENTRAL
DE
ARHIVÄ
„GENERAL GRIGORE
CONSTANDACHE"
ARMATA ROMÄNÄ
PATRIMONIUL ARHIVISTIC NATIONAL
Studii si articole prezentate la Sesiunea nationalä de comuniciri $tiintifice
dedicatä Zilei Arhivelor Militare
PITE$TI
25-26 JULIE 2023
Editura
Centrul tehnic-editorial al armatei
Bucure$ti, 2023
UN
ATA$AT MILITAR LA BUCURESTI: ALEKSANDÄR SAMARDJIEV
(19134916)
cercetätor dre Daniel CA11Vé
Abstract:
The Bulgarian military archives contain interesting information about how the spy network
eperated during the First World War, coordinated by the Bulgarian militaty attaché in BucharesL
Captain Samardjiev was the first Bulgarian militmy attaché in Bucharest to have experience in
militaryt intelligence. He made full use of this experience during his three years in Bucharest,
Keywords: military attaché, espionage, Bucharest, Bulgaria, World War I
La sfår$ilul lui septembrie 1913, autoritälile bulgare decideau numirea a fase noi atasati
militari,
in cåteva capitale europene. Printre acestea se afla Belgradul fi Bucurestii, capitalele a
douä regate cu care Bulgaria se aflase, cu doar cåteva luni inainte, in stare de räzboil. Noul ata;at
militar al Bulgafiei la Bucure$ti era cäpitanul de stat major Aleksandär Samardjiev, adjunct al
Sectiei de informalii de pe långä Statul Major al Armatei Bulgare. La cei 34 de ani ai säi,
Samardjiev se afla la primul säu post in sträinätate2. Era primul atasat militar al Bulgariei care- la
inceperii misiunii sale diplomatice, avea experienlä in domeniul informatiilor militare3
La sfårsitul lunii noiembrie ajunge la Bucure$ti. Unul dintre primele sale rapoafle il vizeazä pe
omologul säu romån, alasatul militar la Sofia, maiorul Dumitru Gherculescu. Informatii dobåndite
de Samardjiev aralä existenta mai multor candidaturi pentnt postul de ata$at militar la Sofia,
inclusiv a unui protejat deal generalului Alexandru Averescu, $eful Statului Mqjor General al
momentul
cercurile de la Bucure$ti, care ii fusese recomandat ministrujui de Räzboi, generalul Constantin
Håljeu, ca avånd calitälile
in Bulgaria. Despre aceste
necesare pentru a reprezenta armata romånä
generalul Averescu, consideråndu„l un ofiter cu tact si
calitäli ii va vorbi lui Samardjiev
pricepere. Nu aceea$i pärere o avea Averescu $i despre precedentul atasat militar la Sofia. maionnl
Gheorghe Dabija, a cänti lipsä de tact provocase nemullumirea autoritälilor militare bulgare,
„nemultumire care a fost indreptatä impotriva persoanei lui, fi nu a armatei pe care a reprezentat„o
oficial". Concluzia cäpitanului Samardjiev era aceea cä „alegerea maiorului Gherculescu drept
atasat militar la Sofia nu este rezultatul protectiei, atåt de räspånditä in armatä, cåt a credintei in
responsabile precum
aptiiudinile si calitälile sale, care corespund unei misiuni atåt de delicate
este aceea a unui alasat militar"4
Mandatul lui Samardjiev (inaintat la gradul de maior in 1914) la Bucuresti se desfäsoarä
sub semnul instrucliunilor cuprinse intr-un raport al
»fului Statului major al Armatei Bulgare,
datat 12 octombrie 1913, adresat ministrului de Räzboi de la Sofia. infrångerea suferitä de
Bulgaria in cel deoal doilea räzboi balcanic obliga autoritätile militare de la Sofia
sä punä un mare
accent pe analiza informaliilor culese din tärile vecine. Prin urmare, era invocatä necesitatea unui
puternic serviciu de spionaj militar in statele fnvecinate cu Bulgaria, in primul rånd in Romånia.
Cum ar fi arätat agentura bulgarä din Romånia? Aceasta urma a fi formatä din douä categorii de
agenli: „Prima este cea existentä $i reprezentatä de ata;atii militari. A doua
care trebuie
formatä, este reprezentalä de agenti secreli trimi$i, in special oflleri, in orasele indicate in tabelul
pentru fiecare stat. Din aceastä categorie de agenti se va forma o retea anume de spioni pentru
fiecare stat. Ace9(i
au cåte o regiune alocatå si cåteva ajutoare, localnici sau din
Dulgaria?' Tabelul alocal Romåniei prevedea crearea a douä retele de spionqj bulgar: una la
de StL1dii Sud-Est Europene.
Dirjaven Voennoistoriceski Arhiv (DVIA), Vcliko Tirnovo (Arhiva Militarä de Stat a Bulgariei; Veliko Timovo),
fond 1, op. 5, a.e.,f. 1
2
Rumen Rumenin (ed.), C)fifserskijai korpus v Bälgarija. 1878-1944 g. Tom V- V l, Sofia, 1996, p. 184,
3
Nikolai Prodanov, Kadrova osigurenost i agenturna mreja na rezideniurata na bilgarskoto voenno razuznavane v
Bucuresht (noemvri 1913 avgust 1916 g), in Balkanite ezik, istorija, kultura, Tom 29 broi 1/201 1, p. 142.
DVIA, fond 23, op. 2, a.e., 27-28.
Institutul
,
233
Craiova
Bucuresti care sä acopere
Cadrilaterului. in total, era vorba despre
anualä de 265()0 Ievas.
o a doua, la Constanta, care sä fie extinsä $i 'in zona
sapte persoane, care ar fi beneficiat de o alocalie bugetarä
Rapoartele trimise de Samardjiev de la Bucuresti surprind dificultälile de care
Iovit in
misiunii sale, pentru a organiza o retea extinsä de spionaj in Vechiul Regat. Greutätile
Siguranl•ei Generale, ci
a superiorilor säi de la
veneau nu doar din partea Directiei Poliliei
Sofia. Cu activilatea sa era la curent fi ministrul plenipotentiar bulgar la Bucuresti, Simeon Radev.
La un moment dat, Radev avea sä se declare ingrtj orat de posibilitatea ca releaua de informatori a
ata;atului militar sä provoace neplåceri Lega!iei bulgare. „Färä a aduce vreun mare folos
telegrafia Ia Sofia ministrul bulgar de la Bucure$ti aceste actiuni sunt de naturä sä atragä
consecinte foarte nepläcule pentru politica noasträ generalä"6. Radev era nelini$tit din pricina
supravegherii atente, de cätre politia secretä, a activitä!ii diplomalilor bulgari. Samardjiev era
urmärit cu con$tiinciozitate de cätre agenlii romåni. Astfel, in 10 iulie 1914,
„a iesil din casä la ora
tramvaiul
luand
Bulgarä,
direct
de
unde
la
la Legatia
a mers
a.m.
a iesit
ora 12.45 p.m. Luand
tramvaiul a mers la locuintasa din str. Vräjitoarei nr 2 bis. Dupä masä a ie$it la ora 4
p.m. si a
mers Ia legatia bulgarä de unde a iesit la ora 7 p.m., a parcurs strada Teilor pånä la statuia Rosetti,
Bulevardul Carol Academiei Calea Victoriei, mergånd acasä, unde a sosit la ora 8.15 p.m./ in
tot drumul nu a intålnit nici o persoanä sträinä cu care sä fi vorbit. De acasånu a mai iesit pånä la
ora 1 1 p,m.s cånd m-am retras"7
in Arhivele Militare Bulgare, care se pästreazä la Veliko Tåmovo, am regäsit un raport
extrem de detaliat al maiorului Aleksandär Samardjiev, sinteiizånd activitatea sa de la Bucuresti.
Datat 3 februarie 1916, raportul fi era adresat sefului Slatului Major al Armatei Bulgare, continånd
o descriere a activitätii de spionaj desmsuratä sub conducerea lui Samardjiev pe teritofiul
in privinta relelelor de
Vechiului Regat. Mai mult, ne Oferä indicii, prin analizä comparativä,
spionaj coordonate de alasalii mililali ai Austro-Ungariei
Germaniei. Raportul i$i propunea sä
timpul
-
—
clarifice modul
mandatului
säu:
in care
funclionase reteaua bulgarä
de
informalii militare inainte $i
societatea romåneascä 3) bani.
1914 a fost pentru armata noasträ anul unei febrile activitäli de reorganizare, La Statul
al
Mqjor
Armatei trebuiau rezolvate o sumä de chesliuni organizatorice, pentru care atasatii
militafi au fost insärcina(i cu o serie de studii, din care sä se vadä Ce rezolvare practicä au primit
acestea in armatele pe långä care au fost acreditali. Pe långä aceasta, pentru noi, Romånia
armata
sa prezenlau si un interes deosebit pentru care, in afara studiilor comune incredinlate tuturor
6
Ibidem,
se
in timpul
„Predecesolii mei nu au avul serviciu de spionaj. in 1912
incercat sä se organizeze asa
insä
ceva,
atasatul militar de atunci $i-a exprimat pärerea cä el singur nu poate sä-l organizeze,
deoarece politia secreiä
romånäLar fi descoperit in scult timp, ceea ce ar fi compromis situalia sa
de reprezentant oficial.
in 1912, in timpul räzboiului, i swa ordonat sä organizeze contraspionqjul in Constanta
pentru a gupraveghea cånd $i ce fel de materiale turce$i se incarcä in port; in scurt timp insä a
informat cä acest serviciu nu poate functiona din cauza piedicilor permanente
a filajului
agenlilor secreli romåni.
Mobilizarea romåneascä dupä aceea nävälirea in Bulgaria neoa prins cu totul nepregätili.
Dupä räzboi, prin numirea mea la post ca atasat militar in Bucuresti (spre sfår$itul anului
1 913),
una dintre primele mele griji a fost sä mä ocup cu organizarea acestui serviciu.
in acest scop erau necesare: l) timp pentru a cerceta bine condiliile in care el trebuia
sä
funclioneze;2) inlesnirea activitätii de secretariat, penlru a avea posibilitalea de a se pätrunde in
5
de
ron
age
des
de n
cuiq
Gur
oblig
tmpo
titnp
instru
chesti
vedet
deese2
376-381.
Pentru detalii vezi Daniel Cain, Diplomafi in vremuri de räzboi; Simeon Radev Fi Gheorghe Derussi, in Flavius
(ed,), Romånia
Solomon, Andrei Cu$C0, Mihai-$tefan
'i siatele vecine la inceputul Primului Räzboi Mondial
Viziuni, percepfii, interpretäri, I"i, Editura Universitätii „Alexandru Ioan Cuza", 2016, p. 165-166.
Scrviciul Arhive Navionale Istorice Centrale
(SANIC), fond Direc/ia Poli/iei Siguranlei Generale, dosar 132/1914,
'i
c. 227.
234
3azari
Turtu
unele speciale, referitoare la armata romånä
miQ,u fost incredin!ate
Fi anume:
Bulgaria. impreunä cu o expunere despre organizarea armatei ei; posibila
in
romåneascä
in Dobrogea; modificarea cårtii despre forlele armate ale Romåniei,
concentrare a armatei romåne
ata;alilor militari,
invazia
deoarece cea existentä suferise modificäri radicale; comunicaliilemilitare in Romania etc.
Toate acestea s„au adunat dintr-odatä, cu termene foarte strånse, drept conseciniä am fost
in
lintuit
casä deosebit de ocupat cu scrierea lor. in acest fel, rn-am gäsit nu in situaciaunui
atasat militar, ci a unui ofiter pentru comenzi, cople$it cu tot felul de comenzi fi studii provenite de
posibilitatea de a mä ocupa serios cu chestiunea spionajului.
in toiul acestei activitä!i de secretariat, S4tu intåmplat impuscäturile pe granita dobrogeanä8
$i iarä$i ne-am gäsit nepregätili pentru a supraveghea mäsurile militare pe care romånii Icyau luat
la granita noasträ $i am fost, de fapt, in ignoranlä.
Nu mult dupä aceasta, a izbucnit räzboiul european, care a provocat o mobilizare ascunsä
unei
pärci a armatei romåne:concenträri partiale, fie intr-o direclie, fie in alta; dislocarea
mari
a
permanentä a unitätilor in toate directiile granilelor regatului; nesfårsite convocäri pentru instruclie
$i eliberarea rezervi$tilor, etc.
in privinta tuturor acestora, romånii au pästrat secretul absolut. Polilia secretä romånä,
pentru lupta cu succes impotriva spionajului sträin, a organizat numärul agentilor säi
a stabilit un
control mai strict asupra mea.
Inleresele noastre cereau urmärirea vigilentä a ceea ce se intåmpla in Romania, ceea ce era
deosebit de dificil, fie din cauza faptului cä atasatul austriac era cu totul Plins cu organizarea unui
serviciu de spionaj in Basarabia si in Rusia, in general, fie din cauza cä fusesem privati de serviciul
nostru de spionaj. Surprins astfel de evenimente, am fost nevoit sä recurg la improvizatii, de aceea
cu mari greutäti am putut sä gäsesc $i sä instalez agenti la Dobrici9, Tutrakan10, Silistra, Galali $i
Bucuresti. fnsä, ca orice improvizalie, s-a dovedit a avea mari neajunsun.
Conditiile extraordinare in care noi, bulgarii, suntem pusi, vigilenla deosebitä a agentilor
romåni ei altele au dus la faptul cä in scumt timp agenlii romåni au interceptat cåteva scrisori ale
agenCilor mei; dupä aceste scrisori au pus måna pe unul din agentii mei9 ceea ce a dus la
descoperirea Intregului serviciu. Au tost bänuili $i alti agenli, care in fata stresului de a fi prin$i au
renunlat la serviciile Ion Aceastä situatie m• constråns sä renunt la spionaj pentru o perioadä,
pånä cånd s-a redus vigilenta agentilor romåni,
in vara lui 1915, am reusit din nou sä organizez serviciul $i a inceput sä funclioneze destul
de reusit.
in inlelegere cu atasatii militari austriac si german, am impällit Romånia in zone de
jurul
culegere de informalii
eu mi-am asumat culegerea de informalii in Dobrogea si in
Constanta,
in
Silistra,
agenti
in
Giurgiului.
orasele: Dobrici,
Turtucaia,
acest scop, am pus
obligånduq ca o datä pe säptämånä sä vinä pentlll raport la mine, la Legatie, iar in situatii
importante trebuiau sä vinä oricånd.
datoritä lui am reusit din
Astfel asezat, serviciul a inceput sä functioneze mullumitor
despre
de
toate: dislocäri
trupe in aceastä zonä, chemarea rezervi$tilor pentru
limp sä afläm
instruclie, eliberarea lorsintärirea unor anumite puncte, etc.
in acest moment, serviciul este organizat astfel:
1) Conducätoml direct
care, in acelasi timp, recruteazä fi numeste agentii, pe care ti
chestioneazä
$i pläte$te, sunt eu,
in fiecare ora; din Dobrogea unde sunt incafliruite
trupe sunt pusi I -2 agentie
datä
3) Fiecare agent separat este obligat, o
pe säptämånä, sä vinä la Bucuresti fi sä-mi
{impul
predea personal informatiile strånse in
säptämånii; in cazul unor informalii cu imponanlä
deosebitä este obligat
vinä imediat
oricånd.
sä
2)
in vara anului 1914 s-au inregistrat mai multe incidente pe noua granilä teresträ romånä-bulgarä, soldate
victime in råndul gränicerilor.
9
Bazargic.
10
Turtucaia.
'8
235
inclusiv cu
recompense lunare fi bani de drum, altora li se plätesc doar
transport.
de
rezultat,
Drept
agentii cu recompense lunare s-au dovedit a fi foarte
cheltuielile
activi,
iar
nepreci$i
preci$i $i
ceilalli
si nevrednici.
5) intålnirile mele
cu agentii au loc doar tn legalie, contactul cu ei in
mentinprin
4) Unii dintre agenti primesc
oras
ordonanläi
Neajunsurile acestui sistem sunt:
a) Desele venire ale agenlilor la
Bucure$ti nu au rämasneobsetvate de agentii romåni, care
ziua
in
stau toatä
fata clädirii Legaliei. Este suficient ca o persoanä sä fie observatä de trei ori in
pentru
periculoasä. Se pleacä imediat pe urmele sale
Legalie
a o considera suspectä
indiferent
de rezultatul cercetärilor, este arestatä
cel pulin este exträdatä. in acest fel, multi negustori
bulgari care, dupä profesie, trebuiau sä vinä mai des la Legatie, au fost exträdali din
cu
intåmplat
totul nevinovali. Acelasi lucill
cu cei doi agenli ai mei din Tutrakan, care sunt
perchezitionali, urmärili
forlati sä nu mai vinä la Bucuresti. Suspect este
subofiterul din
de
el
douä
ori
perchezilionat.
fost
Silistra; a
b) Clädirea unde se aflä Legalia este micä
impätlirea
usor observabilä din stradä
camerelor e de
naturä incåt persoana care se aflä in sala de asteptare poate cu usufinlä vedea
asa
cine este in
au tras cu
cancelaria secretarilor $i
ochiul au ascultat,
cu cine comunicä. Sunt surplinsi Chiar
si
agentii romåni,
care
Prin arestarea vreunui suspect, tl supun unor asemenea t01turi, sub groaza cäroraspun totul
semneazä procese verbale cu orice fel de continut, incåt este indeajuns sä nu se repete suferintele
anterioare, Drept rezultat, este compromisä personalitatea atasatului militar, a cärui principalä
menire este de a reprezenta armata in fala aut0iitälilor romåne.
Austriecii $i germanii $i-au organizat serviciul pe alte principii. Ei singuri nu se ocupä
direct cu spionajul in tarä. Serviciul este concentrat in consulatele lor, iar alasatul militar comunicä
cu persoana insärcinatä acolo cu spionajul. Datoritä acestui fapt9 atasatul militar nu se expune
niciodatä. Consulatele deschise tn oraple provinciale sunt de real folos pentru activitatea de
spionaj, deoarece repede
trimit tot felul de informatii care il
se sträng, verificä
intereseazä pe atasatul militar. Pe långä asta, ata»tul militar, pentltl spionaj in zone mai
indepäftate, dispune, printr-un intemediar de incredere, de agenli bine pregätiti pentru deplasare,
care sunt trimi$i atunci cånd apare vreo nevoies in plus, serviciul de spionaj ausmac este inlesnit
mullumitä numeroaselor agentii deschise in toate porturile romåne$ti de societaiea de navigatie
austro„ungarä (care sunt adevärate cuiburi de spionaj, avånd instituit Chiar cifru convenlional),
prezenla unei mari si puternice colonii $i numeroase intreprinderi industriale, ai cäror personal sunt
cei mai de nädejde informatori.
Cu
toate
aceste
conditii prielnice
nu dä rezultatele cerute.
in mare parte, nici
serviciul
de spionaj austrc»ungar din
Romania
CUM AR TREBUI SÄ SE RESTRUCTUREZE SERVICIUL
1) Personal. Pe långä legaliile austriacä
germanä sunt deschise adevärate sec!ii de
spionaj. Serviciul austriac de spionaj are, de exemplu: ata;at militar, adjunct al aia;atului militar
(cäpitan de stat major), doi tineri oflteri, doi subofileri
doi intermediari, dintre care unul
recruteazä agentii ttimi$i in Rusia, iar celälalt comunicä cu agentii care culeg informalii in
Romåniae Pe långä
Pentru
asta, copi$ti
aprozi.
de
nostru de spionaj va fi nevoie sä mi se aloce un tånär oflter (poate fi
rezervä) pentru a ajuta la munca de secretariat, care imi ia foarte mult timp
trei _intermediari,
dintre care unul sä recruteze agenti de contraspionaj, iar ceilalli doi cåte unul pentru agentii
care
culeg informatiiin Dobrogea $i pe lungimea liniei de granilä dunäreanä
Ofiterul Irebuie sä fie atasat Legaliei in calitate de atasat civil, iar intermediatii sä fie
persoane din
2)
serviciul
ararä
Agenti, Numärul agenlilor
dori sä primeascä infonnalii din locul
va depinde de cåte ori säptämånal Statul Major al
unde sunt dislocati.
236
Armatei
va
I
Dobrici
in Dobrogea va
unul.
2,
Akadånlar
sä fie dislocali asemenea in orasele: Silistra 2, Ttutuctua u,
19 Constanta 2, Tulcea, Medgidia, Cemavodä, Braila $i Galati cåle
fi necesar
—
—
—
Pe linia de granilä dunäreanä va trebui sä fie dislocat cåte un agent in: T. Severin, Calafat,
Craiova, Turnu Mägurele, Giurgiu. De un foarte mare folos ar fi dacä guvernul austriac ar fi de
acord sä numim pe secretarii nostri militari in unele dintre consulatele lor din Romånia, de ex. in:
T. Severin, Craiova, Giurgiu, Constanla $i Galali, in acegt caz, vom avea 18 agenti de informatii+
cärora ar irebui sä se aläture
incä 5 din contraspionaj, in Bucuresti.
Agentii trebuie
sä fie cetäleni romani (pentru a nu putea fi exträda(i dintr-o simplä
fi
suspiciune), care sä slujit in armata romånä dupä posibilitäli, oflleri fi subofileride rezervä.
3) Salariul. Din experienta de pånä
acum, m-am convins cä este folositor pentru activitate
doar acel care primste salariu $i nu se ocupä cu nimic altceva (trebuie sä aibä o profesie de formä
pentru a putea ascunde activitatea sa de spionqj). Datoritä calitätilor care se cer agenlilor
(inteligenti, seri0$i, indemånatici si cu o anumitä situalie socialä solidä), va trebui sä fie preväzut $i
un salariu acceptabil, cu care sä se poatä träi. Pentru acest serviciu este $tiut cä banii sunt totul si
cåteodatä doar ei sunt in stare de a indemna unele persoane sä-si ri$te Chiar viala. Ata$alul militar
austriac pläte$te cåte 3000 de Ieva pentru o excursie in Rusia
pånä la Odesa, iar pånä la Reni
consider
agentilor
tn
vedere conditiile de vialä,
Avånd
nu trebuie sä fie mai mlCi
cä salariile
de 2()0 de Ieva, iar pentru unii de Chiar 300 Ieva.
Pentru cazul celor 23 de agenli imi vor fi necesari lunar 4.600 pånä la 6.900, plus salmile
cåte 500 Ieva lunar, considerånd cä pentru al freilea mä pot folosi de
pentru doi intermediali
prime$te
Kostovll, care Ifi
salariul de la Directia Cäilor Ferate.
Dacä aceastä sumä este consideratä a fi mare (in 1915 alasatul militar austriac a cheltuit
mai mult de 200.000 Ieva) ea ar putea fi micsoralä dacä se fac economii Ja numänll de agenli.
se conduc si pregätesc in mod direct de cätre atasatul
ei
loc
fie la Legalie (cåt se poate de rar), fie prin hoteluri, fie
militar. inlålnirile mele cu vor avea
sistematizeazä $i se trimit in scris
in
alte
ararä cåmp, fie in
orase.Infomaliile colectate de ei se
este
(atunci cånd nu
nevoie de o intålnire personalä), printr-un om de Incredere la Legalie, Plimul
al
intermediar comunicä direct cu agenlii din Dobrogea, cel cle-al doilea, cu cei de långä Dunäre
4.)
Func$ionarea, Intermediarii
treilea, cu cei care lucreazä in contraspionqj.
Intermediarii sunt numiti de Stalul Major al Armatei, la recomandarea atasatului militar, iar
se numesc de cel din urmä.
Trimiterea de informatii se va face intotcleauna Plin curieri, niciodatä prin PO$tä (ar putea
in
måinile politiei secrete si sä fie descifrate). Predarea informatiilor direct la punctele
cädea
noagtre de frontierä este riscantä
imposibilä, doar dacä acei agenti sunt in orase de granilä
precum Dobfici, Turtucaia, Giurgiu (prin consulatul austriac) si allele. Celelalte informatii trebuie
agenlii
sä fie strånse neapärat la Bucuresti, Constanta sau Galali,
Toate informatiileadunate se indreaptä spre atasatul militar, se sorteazä, unele
verificä a doua oaräfi dupä aceea se Irimit la Statul Major al Armatei,
dintre ele se
Secretariatul. intreaga aclivitate scrisä trebuie desfä$uratä in legatie. Sä se lucreze de
in legalie vin persoane de la care pot fi obtinuie informalii
acasä este imposibil: a) de mulle
importante despre locul de unde vin (starea diumurilor, sosele noi, observarea unor miscäri de
unitäti etc); b) se tntåmplä sä vinä $i unii agenli care nu pot rämånemultä vreme in Legalie, apare
nevoia de a mä chema de acasä, iar telefonul Legaliei $i al meu sunt legale cu cel al poliliei
secrete, de unde se ascultä toate conversaliile noastre. Chemarea mea la Legalie provoacä desigur
5)
suspiciune $i, in acest caz, avertizeazä agentul care supravegheazä Legatia, de a urmäri cine iese
sau Chiar sä se furi$eze in sala de asteptare a Legaliei, pentru a afla cu cine voi intålni; c) cåteodatä
pentru lämuriri mä caulä bulgaris care nu considerä cä pot sä vinä acasä etc., d) tot acest contact
intre legatie si casäimi ia mult timp.
Toli atasalii militari
incäpere, cel german
au secretariatul lor la
trei camere.
Konstantin Kostov era reprezeniant al
Legalii:
cel austriac are la
Cäilor Ferate Bulgare in Romånia.
237
dispozilie
o intreagä
serviciul noslru este indeajuns o camerä.O astfel de cameräexistä la etajul superior,
locuie$te secretarul IL Acesta locuise anterior la etajul de jos, unde locuieste dl Ministm,
de
care line tot etajul; in cele din urmä, ministtul i-a dat dispozilii secretarului sä ocupe o camerä
drept urmare a trebuit
la etQjul superior, pentru a-i läsa camera drept toalelä pentru menqjera sa
sä päräsesc camera pe care anterior insusi ministrul mi-a cedat-o. In aceastä privinlä, ministrul mia propus sä rog Statul Major al Armatei sä aloce 100 de Ieva lunar pentru secretarul cu pricina,
care in schimb va pleca din legalie $i va inchiria o locuinlä. Lucntl acesta nu m-a mirat, deoarece
el sä primeascä bani de chirie, ca
astfel secretarul s-ar fi pricopsit
ceilalti secretari, care
cätre
aloce
de
al Armatei incä 100
Major
Statul
i
väd
nici un motiv sä se
locuiesc cu chilie $i nu
Pentru
in care
Ieva.
6. Mijloc de evitare a urmäririi agentilor romåni. Agentii romåni sunt permanent pe
urmele noaslre; rareori mi
dat ocazia de a scäpa de urmärirea lor. Cu Nr. 5312, care nu poale
in tren, ori In vreo
veni la legatie
ori
intålnit
casäprivatä, sau in afara orasului. Dupä ocolul
Päcut
trebuit
in
jurul Giurgiului, a
pe care La
sä mä tntålnesc cu el personal, pentru aflarea mai
trei
el
intålniri cu $i niciodatä nu am avut prilejul de a scäpa de filajul
multor arnänunte. Am fixat
agenlilor, desi
mcut
tot
posibilul pentru a mi se pierde urmele (schimbare de träsurä, urcare si
am
coboråre clin tramvai etc). Atasatul militar austHac mi s-a plåns de acela$i lucru $i a putut sä scape
abia dupä ce ministerul i-a trimis un automobil cu un
De fapt, agentii se pot folosi de
mijloace
tramvai,
de
stradä:
automobil. Automobilul
transport care se gäsesc pe
masinä9
acelea$i
ziua
toatä
automobilul
este
altceva,
agentul
poate
line
particular
$i nu stie cand anume se merge
nu
este
Ia plimbare sau Ja
deoarece
intreba
militar $i nu un om din piatä.
nici soferul
nu poate
muncä;
,
Toate acestea permit fuga cu usurinlä de urmärirea agentilor secreli, care este esential pentru
ascunderea agenlilor de infomalii. Aceastä nevoie
indemnat pe germani
austrieci sä4
aprovizioneze pe alasali cu automobile astäzi serviciul de spionaj german are trei automobile, iar
cel austriac douä asemenea,
Pentru serviciul nostru este absolut necesar un automobil cu un sofer-soldat.
7. Documente justificative. Practica introdusä la noi de a se justifica prin recipisä sumele
cheltuite pentru serviciul de spionaj este foarte riscant. O recipisä capturatä va fi ratalä atåt pentru
agent, cåt $i pentru serviciu. Austriecii fi germanii nu fac asta. La ei sumele se elibereazä pe
numele legatiei, insä se cheltuiesc de atasatii militari. Plälile nu se fac personal de cätre alasali, ci
de bancä sau administratorul consular, in baza unui cec sau a unui bilet emis de atasatulmilitar.
Pentru serviciul nostru ar fi bine ca plätile
sä se .facä de cätre contabilul legaliei, pe baza
in
scris
de
mine,
dispozitii
la
färä ca persoana sä dea vreun fel de recipisä. Banii se primesc
unor
de intermediari, care ti vor pläti personal agenlilor,
Irebui
bazele pe care, dupä observaliile pe baza experientei mele de pånä acum, va
reorganizarea
serviciului de informalii in Romånia"13
sä se a$eze
Intrarea Romåniei in Marele Räzboi (august 1916) il suprinde pe Samardjiev la Bucuresti.
Acestea sunt
impreunä cu solia
cei doi copii, a päräsit, tmpreunä cu restul personalului diplomatic bulgar,
la
leritoriul Romåniei, bordul unui tren care se indrepta Scandinavia, via Imperiul rus14
Mai mulie detalii despre releaua sa de agenti afläm dintr-un raport amänunlit pe care
locotenent-colonelul Samardjiev, in noua sa calitate de sef al Direcliei de informatii militare din
cadrul Armatei IV bulgare, il trimitea, in august 1918, superiorilor säi. Cu aceastä ocazie,
propunea recompensarea a 12 persoane care mcuseräparte din reteaua sa de informatori, pentru
servicii militare substanliale. Toli ace$tia erau einici bulgari, unii din Bucuresti, altii din
Constanla, Tulcea sau din Cadrilater. Ei erau, in mod clar, cei mai importanli agenti
pe care
atasatul militar la Bucure$i reti$ise sä-i recmteze in timpul mandatului säu15, fn vara anului 1919,
a fost demobilizats datä dupä care informaliiledespre viata sa devin tot mai puline.
13
Etnic bulgar, care lucra
pcntru poli!ia secretä romanä.
1)VIA, fond 40, op 2, a.e. 816, f. 42-46.
SANIC, 'fond Diree/ia Politiei 'i Siguran/ei Generale, (losar 71/1916, f. 10.
Nikola; Prodanov, op. cit., p. 150-151.
238