Spenningsrekken er en tabell over elektrodereaksjoner med tilhørende verdier for standard elektrodepotensial i vandig løsning ved 25 °C. Reaksjonene er oppgitt som reduksjonsreaksjoner og ordnet etter avtagende potensialverdier.
Spenningsrekken kan benyttes for å vurdere hvilke reaksjoner som kan foregå spontant. Hydrogenelektroden er utgangspunkt for spenningsrekken og har et standard elektrodepotensial definert lik null.
Edle metaller har de høyeste verdiene for standard elektrodepotensial.
Litium har det mest negative standard reduksjonspotensialet og er dermed det mest uedle metallet. Alle metaller som har negativt potensial, skal prinsipielt kunne løses i syrer under utvikling av hydrogen. Slike reaksjoner vil imidlertid ikke skje dersom overflaten for eksempel er passivert av oksidbelegg. Metaller med positivt potensial (edelmetaller) løses bare av syrer hvor anionet er et oksidasjonsmiddel (og da uten utvikling av hydrogen). Et eksempel er salpetersyre (HNO3).
Spenningsrekken kan brukes for å vurdere hvilke metaller som kan utfelles på katoden under elektrolyse. Metaller som har standardpotensial mer positivt enn hydrogen vil enklest kunne utfelles. Andre metaller, som sink og nikkel, kan også utfelles med høyt utbytte på grunn av lav hastighet for hydrogenutvikling på disse metallene.
Kommentarer
Kommentarer til artikkelen blir synlig for alle. Ikke skriv inn sensitive opplysninger, for eksempel helseopplysninger. Fagansvarlig eller redaktør svarer når de kan. Det kan ta tid før du får svar.
Du må være logget inn for å kommentere.