Praxedis de Roma
![]() Pintura de Jan Vermeer, ca. 1655 | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | segle I ![]() Roma ![]() |
Mort | 21 juny 165 (Gregorià) ![]() Roma ![]() |
Sepultura | Santa Prassede (Roma) |
Religió | Església primitiva ![]() |
Període | Imperi Romà ![]() |
verge i màrtir | |
Celebració | Catolicisme |
Canonització | Antiga |
Pelegrinatge | Santa Prassede (Roma) |
Festivitat | 21 de juliol |
Iconografia | Noia jove, recollint la sang dels màrtirs amb una esponja; amb una esponja que raja sang |
Patrona de | Petra (Mallorca) |
Família | |
Pare | Pudent de Roma ![]() |
Germans | Pudenciana de Roma ![]() |
Praxedis (Roma, segle II - ca. 160?) va ésser una jove cristiana, màrtir per la fe. És venerada com a santa per diverses confessions cristianes.
Vida
[modifica]Se sap molt poc de la seva vida. Segons la tradició, era una jove, filla de sant Pudent de Roma (fill al seu torn de santa Priscil·la), "amic dels apòstols" i germana de santa Pudenciana. Les dues germanes, amb el prevere Pastor i el papa Pius I (140–154), van construir un presbiteri a la casa del seu pare, on començaren a batejar pagans. Pudenciana morí als setze anys, potser martiritzada, i va ésser sebollida amb el seu pare a les catacumbes de Priscil·la, a la via Salaria.
Com a cristiana, tenia cura dels cristians perseguits, els amagava a casa, visitava els empresonats i sebollia els morts. Va morir màrtir un 21 de juliol, sense que se'n sàpiga l'any. Va ésser sebollida amb el seu pare i la seva germana a la via Salaria.
Historicitat
[modifica]Tot i que hi ha proves de la vida de Pudent, no n'hi ha de directes de la vida de Praxedis o Pudenciana, i hi ha historiadors que dubten de la veracitat de les fonts. La Gesta de la seva vida és tardana, obra d'un monjo del segle vi, i fantasiosa, la qual cosa fa inversemblant la història. Tot i que es neguen els detalls, és possible que existís realment, i sembla també que Pudenciana no va existir.
Les dues santes es veneraven com a màrtirs al segle vii, amb els noms de Praxedis i Potenciana, i es vinculaven al fundador de l'antiga església del titulus Pudentis o ecclesia Pudentiana. A partir d'aquí, es va creure que Pudent era el Pudent deixeble de Pere apòstol, que va viure al segle i, i Potenciana va esdevenir Pudenciana i es va considerar filla seva i, per tant, Praxedis n'hauria d'ésser la germana i també filla de Pudent. Possiblement, Pudenciana no existí mai, i és una interpretació errònia de la denominació de l'església pudenciana (església de Pudent), que en denominar-se ecclesia sancta Pudentiana va pensar-se, amb el temps, que estava dedicada a una santa, quan "Pudentiana" no era més que un adjectiu.
El cos de la santa
[modifica]A s'Almudaina de Palma s'hi guarda el cos de la santa a la capella de santa Aina.
-
Pintura d'Antonio Gherardi, s. XVII
-
Pintura de Simone Pignoni, ca. 1650 (París, Louvre)
-
Santes Agnès, Pudenciana i Praxedis, mosaic del segle ix (Roma, Santa Prassede)
-
Cripta de S. Praxedis, amb els sarcòfags
Veneració
[modifica]Al lloc on havia estat casa seva i el presbiteri, es va aixecar una església, la de Santa Prassede, on van ésser portades les relíquies quan va ésser reedificada cap a l'any 822 per Pasqual I.
Veneració a Mallorca
[modifica]Es deia que Jaume el Conqueridor va portar durant la conquesta de Mallorca unes relíquies de la santa, i que la campanya va tenir èxit, en part, per aquest fet. Com que el rei deixà les relíquies a la ciutat, se'n convertí en la patrona i hi és anomenada Pixedis o Prixedis.[1]
Notes
[modifica]- ↑ J. Amades. Costumari català. Barcelona: Salvat, 1950. v. IV, p. 563.