Josipa Alviž (born in 1980) graduated in Art History and Ethnology from the Faculty of Humanities and Social Sciences, University of Zagreb in 2006. She received her PhD degree in Art History from the same University in 2015 with the thesis entitled Slikarstvo XVII. i XVIII. stoljeća u kapucinskim crkvama i samostanima u Hrvatskoj (Paintings of the 17th and 18th centuries in the Capuchin Churches and Monasteries in Croatia
This paper is dedicated to the student journal Umjetnost i mi [Art and Us], an art history annual... more This paper is dedicated to the student journal Umjetnost i mi [Art and Us], an art history annual that was edited and published by the students of the VII Gymnasium in Zagreb under the guidance of Professor Jadranka Damjanov in the 1960s. This valuable and high-quality publication serves as an indispensable source for research into the beginnings of visual arts education in Croatian secondary schools, while its innovativeness and creativity make it relevant within the modern educational context as well.
5. međunarodna konferenca o naprednim i sustavnim istraživanjima i Treći specijalizirani umjetničko-znanstveni skup "Umjetničko djelo u likovnom odgoju i obrazovanju" : Zbornik umjetničko-znanstvenih skupova 2009.-2011., 2011
Ovaj je vodič rezultat suradnje skupine stručnjaka s Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu... more Ovaj je vodič rezultat suradnje skupine stručnjaka s Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu koji su na temelju svojega dugogodišnjega iskustva rada u obrazovanju budućih osnovnoškolskih i srednjoškolskih nastavnika prepoznali potrebu za njegovom izradom, s ciljem kontinuiranoga podizanja kvalitete studijskih programa koji uključuju nastavnu praksu. Vodič je nastao u sklopu projekta Učenje kroz rad i sustav upravljanja studentskim iskustvom na Filozofskom fakultetu u Zagrebu (2020. – 2023.) koji se financira iz Europskoga socijalnoga fonda. Namijenjen je svim mentorima nastavnicima, bez obzira na to koji nastavni predmet predaju. Cilj je vodiča afirmirati ulogu mentora koji rade sa studentima i koji su važna karika u obrazovanju nastavnikā. Naglasak je stavljen na opće vještine potrebne za mentoriranje, a ne na specifična znanja iz predmetnih metodika.
Doktorskom disertacijom sveobuhvatno je istraženo i predstavljeno slikarstvo XVII. i XVIII. stolj... more Doktorskom disertacijom sveobuhvatno je istraženo i predstavljeno slikarstvo XVII. i XVIII. stoljeća u kapucinskim crkvama i samostanima u Hrvatskoj. Ovaj zaokruženi ulomak hrvatske likovne baštine poslijetridenstkoga razdoblja do sada nije obrađen kao zasebna likovna cjelina, a pojedina slikarska ostvarenja nisu bila objavljena. Polazište istraživanja bilo je utvrđivanje kapucinskoga slikarskoga korpusa spomenutoga razdoblja, a cilj njegovo tumačenje i vrednovanje u okviru istovremene domaće umjetničke baštine te u širem kontekstu slikarstva u kapucinskim samostanima Slovenije, Austrije, Italije i Češke, svojedobno upravno povezanih s domaćim kapucinskim samostanima. Također, bilo je potrebno prepoznati ikonografske i likovne posebnosti kapucinskoga slikarstva koje su utjecale na oblikovanje vizualnoga redovničkoga identiteta kapucinskoga reda kao i ulogu kapucina u oblikovanju kulturnoga krajolika XVII. i XVIII. stoljeća u Hrvatskoj. Pri istraživanju korištene su relevantne povije...
U dokumentima ostavštine Izidora Kršnjavog, pohranjenima u nekoliko zagrebačkih arhiva i instituc... more U dokumentima ostavštine Izidora Kršnjavog, pohranjenima u nekoliko zagrebačkih arhiva i institucija, razni istraživači iščitali su mnoštvo podataka kojima se oblikovala slika njegove političke karijere te objasnio njegov veliki udio u stvaranju ondašnje hrvatske kulturne i umjetničke baštine. Iz istih izvora, iako u dosta manjoj mjeri s obzirom na navedene kategorije, može se rekonstruirati njegov pedagoški i profesorski rad.Nastava povijesti umjetnosti na današnjem Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu započela je predavanjima i profesurom Kršnjavoga 1878. godine. Zaslugom istraživača koji su se bavili tim segmentom njegova rada razjašnjeni su detalji oko njegova profesorskog imenovanja i uzora, koje nalazi posebice u bečkom modelu studija povijesti umjetnosti i profesoru Rudolfu Eitelbergeru. Upravo na pedagoški segment njegove djelatnosti usmjereno je i ovo izlaganje. Naglasak je stavljen na njegova predavanja, posebice ona neobjavljena – kao što su Povijest kulture u dobi renaissance, O grčkoj nastavi, O estetici, O secesiji i druga – koja je održao na Katedri za povijest umjetnosti zagrebačkog Sveučilišta. Iz zabilješki i dokumenata Kršnjavoga saznajemo o njegovoj nastavnoj djelatnosti, “znanstvenim i umjetničkim ekskurzijama” koje je priređivao za svoje slušače, o njegovim razmatranjima o školstvu i zalaganju za uporabu novih tehnologija u svrhu populariziranja znanosti i umjetnosti. Sve izloženo vrijedno je svjedočanstvo o počecima nastave povijesti umjetnosti u Hrvatskoj te stoji kao temelj njezina daljnjeg razvoja i grananja.
Iso Kršnjavi - veliki utemeljitelj. Zbornik radova znanstvenog skupa. Zagreb: Institut za povijest umjetnosti, Hrvatski institut za povijest, 2015
U dokumentima ostavštine Izidora Kršnjavog, pohranjenima u nekoliko zagrebačkih arhiva i instituc... more U dokumentima ostavštine Izidora Kršnjavog, pohranjenima u nekoliko zagrebačkih arhiva i institucija, razni istraživači iščitali su mnoštvo podataka kojima se oblikovala slika njegove političke karijere te objasnio njegov veliki udio u stvaranju ondašnje hrvatske kulturne i umjetničke baštine. Iz istih izvora, iako u dosta manjoj mjeri s obzirom na navedene kategorije, može se rekonstruirati njegov pedagoški i profesorski rad.Nastava povijesti umjetnosti na današnjem Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu započela je predavanjima i profesurom Kršnjavoga 1878. godine. Zaslugom istraživača koji su se bavili tim segmentom njegova rada razjašnjeni su detalji oko njegova profesorskog imenovanja i uzora, koje nalazi posebice u bečkom modelu studija povijesti umjetnosti i profesoru Rudolfu Eitelbergeru. Upravo na pedagoški segment njegove djelatnosti usmjereno je i ovo izlaganje. Naglasak je stavljen na njegova predavanja, posebice ona neobjavljena – kao što su Povijest kulture u dobi renaissance, O grčkoj nastavi, O estetici, O secesiji i druga – koja je održao na Katedri za povijest umjetnosti zagrebačkog Sveučilišta. Iz zabilješki i dokumenata Kršnjavoga saznajemo o njegovoj nastavnoj djelatnosti, “znanstvenim i umjetničkim ekskurzijama” koje je priređivao za svoje slušače, o njegovim razmatranjima o školstvu i zalaganju za uporabu novih tehnologija u svrhu populariziranja znanosti i umjetnosti. Sve izloženo vrijedno je svjedočanstvo o počecima nastave povijesti umjetnosti u Hrvatskoj te stoji kao temelj njezina daljnjeg razvoja i grananja.
Artur Schneider : 1879.-1946. : zbornik radova znanstveno-stručnog skupa Hrvatski povjesničari umjetnosti, 2016
U radu je dan pregled do sada manje istraženih segmenata nastavnoga rada dr. Artura Schneidera na... more U radu je dan pregled do sada manje istraženih segmenata nastavnoga rada dr. Artura Schneidera na Mudroslovnome fakultetu u Zagrebu (danas Filozofski fakultet). Studij na Mudroslovnome fakultetu Schneider je upisao početkom akademske godine 1898./1899., pohađajući i kolegije iz povijesti umjetnosti kod Izidora Kršnjavog. Školovanje nakon prve godine studija nastavlja u Beču, gdje 1902. godine stječe naslov doktora znanosti, a zatim u travnju 1903. godine upisuje posljednji semestar studija na Mudroslovnome fakultetu. Na istom će fakultetu postati nasljednikom upravo svojega profesora I. Kršnjavoga, s kojim je 1878. godine i započela nastava povijesti umjetnosti na zagrebačkom Sveučilištu. Schneider je nastavu na Fakultetu izvodio od 1913. godine – kada je dobio dozvolu za predavanje (venia legendi) za povijesti talijanske umjetnosti u XV. i XVI. stoljeću – pa sve do 1946. godine, s nekoliko manjih i većih prekida. U ovome radu razmatrane su i stenografirane skripte predavanja profesora Schneidera te je dan pregled svih kolegija koje je u tijeku svojega rada na Fakultetu izvodio. U organizaciji ovih kolegija unutar studija prepoznaje se određena sistematičnost, vidljiva u usmjerenosti na sadržaje organizirane prema podjelama na stilska razdoblja, a koji su smisleno kronološki nizani kroz semestre. Metodičnost u organizaciji kolegija očituje se i u sadržajnom povezivanju teorijskih kolegija s istovremenim održavanjem vježbi ili seminara u istom semestru, a unutar kojih je Schneider studente usmjeravao na tumačenje i sagledavanje pisanih izvora i znanstvene literature, samostalno istraživanje i izlaganje referata. Također, bitno je naglasiti i da je kolegijima i predavanjima A. Schneidera domaća umjetnička baština zaposjela važno mjesto unutar cjelokupne nastave povijesti umjetnosti na Mudroslovnome fakultetu. Djelujući nakon utemeljitelja I. Kršnjavoga, i Schneider pripada donekle još uvijek pionirskom razdoblju ustanovljenja struke povijesti umjetnosti u Hrvatskoj, pokazujući potrebiti profil sveučilišnoga profesora kao osobe upletene u cjelokupnu umjetničku-kulturnu sferu tadašnjega društva. Kao temeljit i brižan profesor, sa svojim je studentima stvorio ozračje trajne bliske komunikacije i poštivanja, u kojem je od njih, s pravom, prepoznat kao »utemeljitelj u širokom rasponu naše discipline.«
U radu se osvrce na pocetke poucavanja predmeta Likovna umjetnost u hrvatskome srednjoskolskom od... more U radu se osvrce na pocetke poucavanja predmeta Likovna umjetnost u hrvatskome srednjoskolskom odgojno-obrazovnom sustavu te ukazuje na kvalitetu
Kvartal: kronika povijesti umjetnosti u Hrvatskoj , Vol. XIII No. 1-2, 2016., 2016
Članak je posvećen sjećanju na dr. sc. Jadranku Damjanov (1934. - 2016.), profesoricu na Odsjeku ... more Članak je posvećen sjećanju na dr. sc. Jadranku Damjanov (1934. - 2016.), profesoricu na Odsjeku za povijest umjetnosti Filozofskoga fakulteta u Zagrebu i utemeljiteljicu metodike nastave povijesti umjetnosti u Hrvatskoj. U radu je dan presjek njezina dugogodišnjega odgojno-obrazovnoga, znanstvenoga, književnoga i prevoditeljskoga rada kojim je trajno zadužila hrvatsku akademsku i strucnu zajednicu.
U zbirci slika kapucinskoga samostana u Karlobagu cuvaju se portreti dvaju istaknutih kapucinskih... more U zbirci slika kapucinskoga samostana u Karlobagu cuvaju se portreti dvaju istaknutih kapucinskih redovnika: fra Bernardina iz Balbana (tal. Bernardino da Balbano/Balvano ; Balbano, kraj XV./pocetak XVI. st. - ?, oko 1570.?), talijanskoga misionara i propovjednika, borca protiv krivovjerja i pisca znacajnih teoloskih djela u duhu poslijetridentske crkvene obnove, te oca Anđela iz Joyeusea (fr. Pere Ange de Joyeuse ; Toulouse, 21. IX. 1563. – Rivoli, 28. IX. 1608.), slavnoga francuskoga propovjednika i mistika plemickoga podrijetla. Ikonografske prauzore slika, datiranih godinom 1724., možemo pronaci u djelu Flores seraphici sive icones, vitae et gesta virorum illustrium. Njega je na temelju Boverijevih Annales Ordinis Minorum Capuccinorum (1632. ; 1639.), u dva sveska, 1640. i 1642. godine, objavio diffinitor et commissarius generalis kapucinskoga reda, otac Karlo iz Arenberga (fr. Charles d´Arenberg ; Bruxelles, 1593. – Bruxelles, 1669.). Životopise znacajnih kapucina, koji su živj...
During the last twelve years, a number of development and curriculum documents have been develope... more During the last twelve years, a number of development and curriculum documents have been developed in the Republic of Croatia in order to modernize the Croatian education system in accordance with European and world frameworks and guidelines. Similar processes can be followed in the neighboring Bosnia and Herzegovina, notably through the Agency for Pre- Primary, Primary and Secondary Education whose activities are aimed at ensuring quality of education. In the presentation, special attention will be given to two recent documents aimed at giving a new turning point to learning and teaching of the subject of Visual Arts and affirmation and updating of the art area in elementary and secondary education. The first document is a draft proposal of the National Curriculum for the Subjects of Visual Culture and Visual Arts (2016), created within the framework of the Comprehensive Curricular Reform of the Croatian education system, and the second document is Common Core Curriculum for ART ba...
This paper is dedicated to the student journal Umjetnost i mi [Art and Us], an art history annual... more This paper is dedicated to the student journal Umjetnost i mi [Art and Us], an art history annual that was edited and published by the students of the VII Gymnasium in Zagreb under the guidance of Professor Jadranka Damjanov in the 1960s. This valuable and high-quality publication serves as an indispensable source for research into the beginnings of visual arts education in Croatian secondary schools, while its innovativeness and creativity make it relevant within the modern educational context as well.
5. međunarodna konferenca o naprednim i sustavnim istraživanjima i Treći specijalizirani umjetničko-znanstveni skup "Umjetničko djelo u likovnom odgoju i obrazovanju" : Zbornik umjetničko-znanstvenih skupova 2009.-2011., 2011
Ovaj je vodič rezultat suradnje skupine stručnjaka s Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu... more Ovaj je vodič rezultat suradnje skupine stručnjaka s Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu koji su na temelju svojega dugogodišnjega iskustva rada u obrazovanju budućih osnovnoškolskih i srednjoškolskih nastavnika prepoznali potrebu za njegovom izradom, s ciljem kontinuiranoga podizanja kvalitete studijskih programa koji uključuju nastavnu praksu. Vodič je nastao u sklopu projekta Učenje kroz rad i sustav upravljanja studentskim iskustvom na Filozofskom fakultetu u Zagrebu (2020. – 2023.) koji se financira iz Europskoga socijalnoga fonda. Namijenjen je svim mentorima nastavnicima, bez obzira na to koji nastavni predmet predaju. Cilj je vodiča afirmirati ulogu mentora koji rade sa studentima i koji su važna karika u obrazovanju nastavnikā. Naglasak je stavljen na opće vještine potrebne za mentoriranje, a ne na specifična znanja iz predmetnih metodika.
Doktorskom disertacijom sveobuhvatno je istraženo i predstavljeno slikarstvo XVII. i XVIII. stolj... more Doktorskom disertacijom sveobuhvatno je istraženo i predstavljeno slikarstvo XVII. i XVIII. stoljeća u kapucinskim crkvama i samostanima u Hrvatskoj. Ovaj zaokruženi ulomak hrvatske likovne baštine poslijetridenstkoga razdoblja do sada nije obrađen kao zasebna likovna cjelina, a pojedina slikarska ostvarenja nisu bila objavljena. Polazište istraživanja bilo je utvrđivanje kapucinskoga slikarskoga korpusa spomenutoga razdoblja, a cilj njegovo tumačenje i vrednovanje u okviru istovremene domaće umjetničke baštine te u širem kontekstu slikarstva u kapucinskim samostanima Slovenije, Austrije, Italije i Češke, svojedobno upravno povezanih s domaćim kapucinskim samostanima. Također, bilo je potrebno prepoznati ikonografske i likovne posebnosti kapucinskoga slikarstva koje su utjecale na oblikovanje vizualnoga redovničkoga identiteta kapucinskoga reda kao i ulogu kapucina u oblikovanju kulturnoga krajolika XVII. i XVIII. stoljeća u Hrvatskoj. Pri istraživanju korištene su relevantne povije...
U dokumentima ostavštine Izidora Kršnjavog, pohranjenima u nekoliko zagrebačkih arhiva i instituc... more U dokumentima ostavštine Izidora Kršnjavog, pohranjenima u nekoliko zagrebačkih arhiva i institucija, razni istraživači iščitali su mnoštvo podataka kojima se oblikovala slika njegove političke karijere te objasnio njegov veliki udio u stvaranju ondašnje hrvatske kulturne i umjetničke baštine. Iz istih izvora, iako u dosta manjoj mjeri s obzirom na navedene kategorije, može se rekonstruirati njegov pedagoški i profesorski rad.Nastava povijesti umjetnosti na današnjem Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu započela je predavanjima i profesurom Kršnjavoga 1878. godine. Zaslugom istraživača koji su se bavili tim segmentom njegova rada razjašnjeni su detalji oko njegova profesorskog imenovanja i uzora, koje nalazi posebice u bečkom modelu studija povijesti umjetnosti i profesoru Rudolfu Eitelbergeru. Upravo na pedagoški segment njegove djelatnosti usmjereno je i ovo izlaganje. Naglasak je stavljen na njegova predavanja, posebice ona neobjavljena – kao što su Povijest kulture u dobi renaissance, O grčkoj nastavi, O estetici, O secesiji i druga – koja je održao na Katedri za povijest umjetnosti zagrebačkog Sveučilišta. Iz zabilješki i dokumenata Kršnjavoga saznajemo o njegovoj nastavnoj djelatnosti, “znanstvenim i umjetničkim ekskurzijama” koje je priređivao za svoje slušače, o njegovim razmatranjima o školstvu i zalaganju za uporabu novih tehnologija u svrhu populariziranja znanosti i umjetnosti. Sve izloženo vrijedno je svjedočanstvo o počecima nastave povijesti umjetnosti u Hrvatskoj te stoji kao temelj njezina daljnjeg razvoja i grananja.
Iso Kršnjavi - veliki utemeljitelj. Zbornik radova znanstvenog skupa. Zagreb: Institut za povijest umjetnosti, Hrvatski institut za povijest, 2015
U dokumentima ostavštine Izidora Kršnjavog, pohranjenima u nekoliko zagrebačkih arhiva i instituc... more U dokumentima ostavštine Izidora Kršnjavog, pohranjenima u nekoliko zagrebačkih arhiva i institucija, razni istraživači iščitali su mnoštvo podataka kojima se oblikovala slika njegove političke karijere te objasnio njegov veliki udio u stvaranju ondašnje hrvatske kulturne i umjetničke baštine. Iz istih izvora, iako u dosta manjoj mjeri s obzirom na navedene kategorije, može se rekonstruirati njegov pedagoški i profesorski rad.Nastava povijesti umjetnosti na današnjem Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu započela je predavanjima i profesurom Kršnjavoga 1878. godine. Zaslugom istraživača koji su se bavili tim segmentom njegova rada razjašnjeni su detalji oko njegova profesorskog imenovanja i uzora, koje nalazi posebice u bečkom modelu studija povijesti umjetnosti i profesoru Rudolfu Eitelbergeru. Upravo na pedagoški segment njegove djelatnosti usmjereno je i ovo izlaganje. Naglasak je stavljen na njegova predavanja, posebice ona neobjavljena – kao što su Povijest kulture u dobi renaissance, O grčkoj nastavi, O estetici, O secesiji i druga – koja je održao na Katedri za povijest umjetnosti zagrebačkog Sveučilišta. Iz zabilješki i dokumenata Kršnjavoga saznajemo o njegovoj nastavnoj djelatnosti, “znanstvenim i umjetničkim ekskurzijama” koje je priređivao za svoje slušače, o njegovim razmatranjima o školstvu i zalaganju za uporabu novih tehnologija u svrhu populariziranja znanosti i umjetnosti. Sve izloženo vrijedno je svjedočanstvo o počecima nastave povijesti umjetnosti u Hrvatskoj te stoji kao temelj njezina daljnjeg razvoja i grananja.
Artur Schneider : 1879.-1946. : zbornik radova znanstveno-stručnog skupa Hrvatski povjesničari umjetnosti, 2016
U radu je dan pregled do sada manje istraženih segmenata nastavnoga rada dr. Artura Schneidera na... more U radu je dan pregled do sada manje istraženih segmenata nastavnoga rada dr. Artura Schneidera na Mudroslovnome fakultetu u Zagrebu (danas Filozofski fakultet). Studij na Mudroslovnome fakultetu Schneider je upisao početkom akademske godine 1898./1899., pohađajući i kolegije iz povijesti umjetnosti kod Izidora Kršnjavog. Školovanje nakon prve godine studija nastavlja u Beču, gdje 1902. godine stječe naslov doktora znanosti, a zatim u travnju 1903. godine upisuje posljednji semestar studija na Mudroslovnome fakultetu. Na istom će fakultetu postati nasljednikom upravo svojega profesora I. Kršnjavoga, s kojim je 1878. godine i započela nastava povijesti umjetnosti na zagrebačkom Sveučilištu. Schneider je nastavu na Fakultetu izvodio od 1913. godine – kada je dobio dozvolu za predavanje (venia legendi) za povijesti talijanske umjetnosti u XV. i XVI. stoljeću – pa sve do 1946. godine, s nekoliko manjih i većih prekida. U ovome radu razmatrane su i stenografirane skripte predavanja profesora Schneidera te je dan pregled svih kolegija koje je u tijeku svojega rada na Fakultetu izvodio. U organizaciji ovih kolegija unutar studija prepoznaje se određena sistematičnost, vidljiva u usmjerenosti na sadržaje organizirane prema podjelama na stilska razdoblja, a koji su smisleno kronološki nizani kroz semestre. Metodičnost u organizaciji kolegija očituje se i u sadržajnom povezivanju teorijskih kolegija s istovremenim održavanjem vježbi ili seminara u istom semestru, a unutar kojih je Schneider studente usmjeravao na tumačenje i sagledavanje pisanih izvora i znanstvene literature, samostalno istraživanje i izlaganje referata. Također, bitno je naglasiti i da je kolegijima i predavanjima A. Schneidera domaća umjetnička baština zaposjela važno mjesto unutar cjelokupne nastave povijesti umjetnosti na Mudroslovnome fakultetu. Djelujući nakon utemeljitelja I. Kršnjavoga, i Schneider pripada donekle još uvijek pionirskom razdoblju ustanovljenja struke povijesti umjetnosti u Hrvatskoj, pokazujući potrebiti profil sveučilišnoga profesora kao osobe upletene u cjelokupnu umjetničku-kulturnu sferu tadašnjega društva. Kao temeljit i brižan profesor, sa svojim je studentima stvorio ozračje trajne bliske komunikacije i poštivanja, u kojem je od njih, s pravom, prepoznat kao »utemeljitelj u širokom rasponu naše discipline.«
U radu se osvrce na pocetke poucavanja predmeta Likovna umjetnost u hrvatskome srednjoskolskom od... more U radu se osvrce na pocetke poucavanja predmeta Likovna umjetnost u hrvatskome srednjoskolskom odgojno-obrazovnom sustavu te ukazuje na kvalitetu
Kvartal: kronika povijesti umjetnosti u Hrvatskoj , Vol. XIII No. 1-2, 2016., 2016
Članak je posvećen sjećanju na dr. sc. Jadranku Damjanov (1934. - 2016.), profesoricu na Odsjeku ... more Članak je posvećen sjećanju na dr. sc. Jadranku Damjanov (1934. - 2016.), profesoricu na Odsjeku za povijest umjetnosti Filozofskoga fakulteta u Zagrebu i utemeljiteljicu metodike nastave povijesti umjetnosti u Hrvatskoj. U radu je dan presjek njezina dugogodišnjega odgojno-obrazovnoga, znanstvenoga, književnoga i prevoditeljskoga rada kojim je trajno zadužila hrvatsku akademsku i strucnu zajednicu.
U zbirci slika kapucinskoga samostana u Karlobagu cuvaju se portreti dvaju istaknutih kapucinskih... more U zbirci slika kapucinskoga samostana u Karlobagu cuvaju se portreti dvaju istaknutih kapucinskih redovnika: fra Bernardina iz Balbana (tal. Bernardino da Balbano/Balvano ; Balbano, kraj XV./pocetak XVI. st. - ?, oko 1570.?), talijanskoga misionara i propovjednika, borca protiv krivovjerja i pisca znacajnih teoloskih djela u duhu poslijetridentske crkvene obnove, te oca Anđela iz Joyeusea (fr. Pere Ange de Joyeuse ; Toulouse, 21. IX. 1563. – Rivoli, 28. IX. 1608.), slavnoga francuskoga propovjednika i mistika plemickoga podrijetla. Ikonografske prauzore slika, datiranih godinom 1724., možemo pronaci u djelu Flores seraphici sive icones, vitae et gesta virorum illustrium. Njega je na temelju Boverijevih Annales Ordinis Minorum Capuccinorum (1632. ; 1639.), u dva sveska, 1640. i 1642. godine, objavio diffinitor et commissarius generalis kapucinskoga reda, otac Karlo iz Arenberga (fr. Charles d´Arenberg ; Bruxelles, 1593. – Bruxelles, 1669.). Životopise znacajnih kapucina, koji su živj...
During the last twelve years, a number of development and curriculum documents have been develope... more During the last twelve years, a number of development and curriculum documents have been developed in the Republic of Croatia in order to modernize the Croatian education system in accordance with European and world frameworks and guidelines. Similar processes can be followed in the neighboring Bosnia and Herzegovina, notably through the Agency for Pre- Primary, Primary and Secondary Education whose activities are aimed at ensuring quality of education. In the presentation, special attention will be given to two recent documents aimed at giving a new turning point to learning and teaching of the subject of Visual Arts and affirmation and updating of the art area in elementary and secondary education. The first document is a draft proposal of the National Curriculum for the Subjects of Visual Culture and Visual Arts (2016), created within the framework of the Comprehensive Curricular Reform of the Croatian education system, and the second document is Common Core Curriculum for ART ba...
Call for Papers for the conference ART (HISTORY) IN EDUCATIONAL CONTEXTS. Faculty of Humanities a... more Call for Papers for the conference ART (HISTORY) IN EDUCATIONAL CONTEXTS. Faculty of Humanities and Social Sciences, University of Zagreb Zagreb, Croatia, 10 – 11 February 2023
Peristil: zbornik radova za povijest umjetnosti, Vol. 64 No. 1, 2021
U radu je dan osvrt na 50-e godine 20. stoljeća kada se zalaganjem povjesničara umjetnosti Grge G... more U radu je dan osvrt na 50-e godine 20. stoljeća kada se zalaganjem povjesničara umjetnosti Grge Gamulina (Jelsa, 1910 – Zagreb, 1997.) i Milana Preloga (Osijek, 1919. – Zagreb, 1988.), sveučilišnih nastavnika na Odsjeku za povijest umjetnosti Filozofskoga fakulteta u Zagrebu, postavljaju prve konkretne osnove za uvođenje Povijesti likovne umjetnosti kao zasebnoga nastavnog predmeta u hrvatske gimnazije. Izdvojeni su danas već pomalo zaboravljeni, a svojedobno iznimno utjecajni Gamulinovi radovi u periodičkim časopisima, objavljeni 1951. i 1956. godine. U njima je Gamulin uvjerljivo ukazao na važnost uvođenja kulturno-povijesnih predmeta u hrvatske gimnazije, fokusirajući se na Povijest likovne umjetnosti. Istovremeno nije propustio kritički se osvrnuti na goruće probleme u dotadašnjem pristupu povijesno-umjetničkim sadržajima u srednjoškolskoj nastavi, kao što su njihovo neopravdano združivanje s predmetima Crtanje i Povijest, mala satnica dodijeljena ovim sadržajima, nestručan nastavni kadar, neodgovarajući nastavni programi, potreba korištenja suvremenih nastavnih sredstava i drugo. Njegovi stavovi i zalaganja bili su odlučujući u stvaranju temelja za veliku promjenu koja se dogodila nastavnim programom 1960. godine, u kojem se Likovna umjetnost predavala kao zaseban predmet unutar krovnoga predmeta Umjetnost, a čiji je autor bio upravo profesor Prelog. I Gamulin i Prelog su, dakle, izuzev svojih akademskih angažmana na fakultetu i svojih brojnih znanstvenih interesa, uvidjeli važnost i značaj uključivanja povijesti umjetnosti i unutar srednjoškolskoga obrazovanja, smatrajući ju izrazito bitnom za formaciju kulturno obrazovanog pojedinca. U prvim odlučujućim godinama uvođenja i osnaživanja, a zatim i etabliranja predmeta unutar gimnazija, svojim su se glasnim zagovorom trudili izboriti adekvatan položaj povijest umjetnosti u srednjoškolskom obrazovanju. / The paper gives an overview of the 1950s period when the efforts of art historians Grga Gamulin (Jelsa, 1910 ‒ Zagreb, 1997) and Milan Prelog (Osijek, 1919 ‒ Zagreb, 1988), university teachers at the Department of Art History of the Faculty of Humanities and Social Sciences in Zagreb. They lay the first foundations for the introduction of History of Fine Art as a separate subject in Croatian high schools. The authors analyze Gamulin’s somewhat forgotten and at one time extremely influential works in periodicals published in 1951 and 1956. Gamulin convincingly pointed out the importance of introducing cultural and historical subjects in Croatian high schools, focusing on art history. Gamulin also critically addressed the burning issues in the previous approach to historical and artistic content in high school teaching, such as their unjustified association with the subjects Drawing and History, less classes allotted to these contents, unprofessional teaching staff, funds and more. His views and efforts were decisive in creating the foundation for the great change that took place in the 1960 curriculum, in which Visual Arts was taught as a separate subject within the umbrella subject Art, authored by professor Prelog. Both Gamulin and Prelog, in addition to their academic engagements at the university and their numerous scientific interests, recognized the importance and significance of including art history within secondary education, considering it extremely important for the formation of a culturally educated individual. In the first decisive years of the introduction and empowerment, and then the establishment of subject within high schools, their loud advocacy sought to achieve an adequate position of art history in secondary education.
Attempts to explore and define in more detail, both diachronically and synchronically, relationsh... more Attempts to explore and define in more detail, both diachronically and synchronically, relationships and mutual influences between state bodies and art production, communication, education and reception have for decades formed an important part of numerous explorations in various academic disciplines such as art history, history, anthropology, sociology, education etc. The conference aims to provide insights into the current knowledge and interpretations of these relations from the 18th century to the present day, i.e. from the period in which Europe states went through intense centralization, leading to the growth of their influence on artistic production, public cultural and artistic institutions and education. In all these contexts, the term “state” is taken to stand for a politically organized body of people usually occupying a definite territory and the political organization of such a body of people (Merriam Webster Dictionary). Regardless of whether they were monarchies, republics, federations or centralized states, state bodies played an extremely important role in the production of art and in the institutionalization of knowledge, culture and art in all parts of Europe and throughout the aforementioned period. By fabricating its visual identity, commissioning works from artists whom it considered close, and censoring those segments of art production that it judged potentially dangerous to its survival, the state has largely been shaping the art scene in all parts of Europe. Additionally, states’ cultural and educational policies have influenced (and still does) the shaping of knowledge about the arts and teaching content in the field of art (history) on all educational levels. The conference therefore welcomes contributions that deal with approaches to interpretation of these phenomena and various topics in the broad field of art history (painting, sculpture, applied arts, graphic design, photography, architecture, urban planning, curricula and study programmes in art history, etc.) but also other humanities disciplines.
Art and the State in Modern Central Europe (18th – 21st Century), 2024
Attempts to explore and define in more detail, both diachronically and synchronically, relationsh... more Attempts to explore and define in more detail, both diachronically and synchronically, relationships and mutual influences between state bodies and art production, communication, education and reception have for decades formed an important part of numerous explorations in various academic disciplines such as art history, history, anthropology, sociology, education etc. The conference proceedings aim to provide insights into the current knowledge and interpretations of these relations from the 18th century to the present day, i.e. from the period in which Europe states went through intense centralization, leading to the growth of their influence on artistic production, public cultural and artistic institutions and education. In all these contexts the term “state” is taken to stand for a politically organized body of people usually occupying a definite territory and the political organization of such a body of people.
Art and the State in Modern Central Europe (18th – 21st Century), 2021 Programme and Book of Abstracts of the Conference Art and the State in Modern Central Europe (18th – 21st Century) Faculty of Humanities and Social Sciences, University of Zagreb 30 June 2021 – 3 July 2021, Zagreb, Croatia, 2021
Uploads
Regardless of whether they were monarchies, republics, federations or centralized states, state bodies played an extremely important role in the production of art and in the institutionalization of knowledge, culture and art in all parts of Europe and throughout the aforementioned period. By fabricating its visual identity, commissioning works from artists whom it considered close, and censoring those segments of art production that it judged potentially dangerous to its survival, the state has largely been shaping the art scene in all parts of Europe. Additionally, states’ cultural and educational policies have influenced (and still does) the shaping of knowledge about the arts and teaching content in the field of art (history) on all educational levels.
The conference therefore welcomes contributions that deal with approaches to interpretation of these phenomena and various topics in the broad field of art history (painting, sculpture, applied arts, graphic design, photography, architecture, urban planning, curricula and study programmes in art history, etc.) but also other humanities disciplines.