Kraljev gambit
a | b | c | d | e | f | g | h | ||
8 | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | 8 | |||||||
7 | 7 | ||||||||
6 | 6 | ||||||||
5 | 5 | ||||||||
4 | 4 | ||||||||
3 | 3 | ||||||||
2 | 2 | ||||||||
1 | 1 | ||||||||
a | b | c | d | e | f | g | h |
Kraljev gambit je vrsta šahovskog otvaranja.
Kraljev gambit je definiran potezima 1.e4 e5 2.f4.
Njegova osnovna odlika je žrtvovanje figure pješaka radi bržeg izlaska i razvoja figura, a s ciljem postizanja trenutačnih napada na protivnika prije nego protivnik uspije razviti svoje figure. U daljnjoj razradi nastoji se, često uz još žrtvovanja figura, doći do matne pozicije. Enciklopedija šahovskih otvaranja vodi ju pod kodom C30.
Ako crni pješak ne uzme ponuđenu žrtvu nego odigra neki drugi potez, gambit se smatra odbijenim.
Kraljev gambit kao vrstu otvaranja šaha zabilježio je španjolski svećenik iz Zafre, provincija Estramadura, Ruy Lopez Segura 1561. godine.
To se otvaranje naročito igralo u 19. st. Međutim, već u to vrijeme austrijski majstor Karl Falkbeer razradio je protugambit, tako da je u nekim varijantama bijeli taj koji se brani. Po njemu je i nazvano jedno otvaranje Falkbeerovim protugambitom, a vodi se kao otvaranje C31: 1. e4 e5 2. f4 d5.
Početkom 20. st. gambitni turniri u Beču, Opatiji i Badenu doveli su do daljnjeg opadanja interesa za ovo otvaranje. Ipak, mnogi od najboljih šahista različitih vremena često su uspješno započinjali šah kraljevim gambitom: Boris Spaski, Aleksandar Aljehin, Paul Keres, Mihail Talj, Robert Fischer, Viktor Korčnoj.
Osim spomenutog Falkbeerovog protugambita, šahovska enciklopedija navodi još nekoliko oblika daljnje razrade igre, npr: C35 - Cunninghamova obrana: 1. e4 e5 2. f4 exf4 3. Nf3 Be7, C37 - Muzijev gambit: 1. e4 e5 2. f4 exf4 3. Nf3 g5 4. Nc3.