The question raised in the article is how the new provisions of the Lisbon Treaty and the Stockho... more The question raised in the article is how the new provisions of the Lisbon Treaty and the Stockholm programme concerning the EU’s asylum and migration policy might consolidate existing trends within the European border control regime. The regime is defined by a combination of three features: (i) a harmonisation of categories among the EU/Schengen member states, (ii) a growing use of new technology in networked databases and (iii) an increasing sorting of individuals based on security concerns. Although none of these features is new, the combination gives a new impetus to the European border control regime. The article concludes that the Lisbon Treaty and the Stockholm programme consolidate and strengthen existing trends. This implies that policies on border control, asylum, immigration, judicial cooperation and police cooperation are consolidated in a broader approach to border control, and that there is a strengthening of EU foreign policy within the European border control regime....
Oslo Metropolitan University - OsloMet: NOVA, 2015
This report describes a Dublin System on the brink of a major crisis. The report examines the sig... more This report describes a Dublin System on the brink of a major crisis. The report examines the significance of the Dublin Regulation for the onward migration of asylum seekers within Europe, based on data collected in Norway, Sweden, and Germany from February to April 2015. Our findings from this period are currently confirmed and strengthened with the increasing numbers of asylum seekers coming to Europe. The purpose of the Dublin Regulation is to determine the Member State responsible for examining an application for international protection lodged in one of the Member States. It is crucial how the Dublin Regulation is applied, as this decides where migrants will live in the future. This research project aimed to identify the most important effects of the Dublin Regulation from the points of view of Member States as well as from migrants’ perspectives. The sharing of responsibility for asylum seekers in Europe is controversial. While the Dublin Regulation is the only current framework for allocating responsibility for individual asylum claims among the European countries, it is not designed to be an instrument for the general sharing of responsibility between Member States. The absence of adequate instruments for such sharing has detrimental results for Member States, the European Union, and migrants alike
The traditional Scandinavian voluntary sector model is under pressure. The aim of this chapter is... more The traditional Scandinavian voluntary sector model is under pressure. The aim of this chapter is to identify the importance of individuals’ cultural background in creating new forms of community and belonging among young people of immigrant background. Based on a qualitative study of eight national voluntary organizations for children and young people of immigrant background, we analyse transnational ties and practices in these organizations. What is the importance of these ties for social and political integration, and how do, these organizations meet the Goverment`s requirement of being a traditional voluntary organization with a national scope? This analysis shows that migrant organizations can be understood as both socio-cultural and political communities. With this dichotomy as a backdrop, we discuss how migrant organizations are trying to fill the role as intercultural communities and at the same time act as arenas for social and political integration. We find that the socio-...
DET GJENFORENTE TYSKLANDS ROLLE I EUROPEISK POLITIKK. EN ANALYSE AV TYSK UTENRIKSPOLITISK DEBATT ... more DET GJENFORENTE TYSKLANDS ROLLE I EUROPEISK POLITIKK. EN ANALYSE AV TYSK UTENRIKSPOLITISK DEBATT DE TO FØRSTE ÅRENE ETTER GJENFORENINGEN. Denne oppgaven dreier seg om hvilke holdninger som er representert innad i Tyskland, til spørsmålet om det gjenforente Tysklands rolle i europeisk politikk. Utgangspunktet er at det er oppstått en ny politisk struktur i Europa, og at denne endrede situasjonen må føre til endringer i tysk politikk. Den grunnleggende antakelsen i analysen er at de politiske holdningene som er representert i Tyskland er av sentral betydning for hvordan Tyskland vil handle i forhold til Europas nye politiske struktur. Disse holdningene er i dag i endring, og denne endringen er en av de underliggende faktorene under dagens tyske politiske debatt. For å finne holdningene har jeg analysert sentrale deler av den interne tyske utenrikspolitiske debatten. Oppgaven dekker perioden fra dagen for den tyske gjenforening, den tredje oktober 1990, og nøyaktig to år fremover. Siktemålet for analysen er å finne ut hvordan det tyske politiske miljø vil reagere på den nye situasjonen i Europa. Den tyske utenrikspolitiske debatten viser at det kan komme viktige endringer i tysk politikk. Spørsmålet blir da hvilken retning disse eventuelt tar. Oppgaven er hovedsaklig basert på tyske kilder. Kildematerialet er analysert ved hjelp av kognitive kart. Kartene er et hjelpemiddel til å lage oversikter over debattantenes resonnementer. På kartene ordnes beslektede argumentasjonskjeder i grupper. En slik gruppe kalles i analysen en debattposisjon. For å få bakgrunnen for analysen tegnes det en historisk skisse av Forbundsrepublikkens europapolitikk etter den annen verdenskrig og frem til Tysklands gjenforening. Videre presenteres de viktigste hendelsene som preger det nye forholdet mellom Tyskland og resten av Europa. Det blir redegjort for seks sentrale problemområder som legger forutsetninger for den tyske politiske debatten. De to første redegjørelsene dreier seg om to grunnleggende endringer som fant sted da Tyskland ble samlet i 1990: 1) En gjennomgang av hvordan Tyskland fikk tilbake sin fulle suverenitet i forbindelse med gjenforeningen, og hvilken betydning det har for Tyskland. 2) En redegjørelse for det gjenforente Tysklands størrelse og styrke. De resterende fire redegjørelsene er en gjennomgang av de viktigste enkelthendelser i europeisk politikk som har preget forholdet mellom Tyskland og resten av Europa i perioden etter samlingen. 3) Maastrichtavtalen om den fremtidige Europeiske Union. 4) Den tyske politikken overfor Østeuropa. 5) Tysklands deltagelse i Golfkrigen. 6) Tysk politikk i forhold til det tidligere Jugoslavia. Disse redegjørelsene gir bakgrunnen for kjernen i oppgaven, som er analysen av de tre viktige utenrikspolitiske debattene som har funnet sted i Tyskland: 1) Debatten om Tyskland skal ha en lederrolle i Europa, politisk, militært og økonomisk. 2) Den tyske debatten om Maastrichtavtalen. 3) Tysklands nye orientering mot Østeuropa. Hver av debattene kan tolkes dithen at de dreier seg om ulike roller de tyske debattantene ønsker at Tyskland skal spille i europeisk politikk. Tre rollekonsept er brukt som redskap til å finne kjernen i hver av hoveddebattene. Den første debatten dreier seg om spørsmålet om en tysk lederolle. Debatten om Maastrichtavtalen kan tolkes som et spørsmål om bevaring og styrking av en etablert tysk medspillerrolle. Tysklands nye orientering mot Østeuropa drøftes som et spørsmål om det etableres en tysk brobyggerrolle mellom Øst- og Vesteuropa. Posisjonene i debatten om en tysk lederskapsrolle fordeler seg langs en høyre/venstre dimensjon. Den konservative/liberale regjeringskoalisjonen argumenterer for en tysk lederrolle både på det økonomiske og politiske plan. Sosialdemokratene dominerer motposisjonen som er at Tyskland bør beholde sine selvpålagte militære begrensinger. I debatten om Maastrichtavtalen finner vi en motsetning mellom den politiske eliten og grunnplanet som skjærer tvers igjennom høyre/venstre aksen. Motstanden mot Maastrichtavtalen er representert av en bred folkelig koalisjon som står mot den politiske eliten. Regjeringen fører en aktiv politikk overfor Østeuropa. Både i form av statlige avtaler, økonomisk hjelp, investeringer og støtteordninger. Det tyske engasjementet i Østeuropa øker uten verken stor pressedekning eller konkrete politiske debatter. Det er først og fremst fra forskere og i langsiktige partiprogrammer vi får uttalelser om om en tysk brobyggerrolle. Det er oppstått et nytt grunnlag for tysk utenrikspolitikk etter murens fall og Tysklands samling. Tyskland har fått tilbake sin handlefrihet. Derfor er det et underliggende tema i alle debattene at tysk selvforståelse må defineres på nytt. Landet er i ferd med å bygge opp en ny utenrikspolitisk selvtillit. I oppgavens siste kapittel drøftes de ideologiske og politiske mønstrene som trer frem når man ser de ulike debattene i sammenheng
The focus is on public policies on immigrant incorporation and integration in Norwegian society a... more The focus is on public policies on immigrant incorporation and integration in Norwegian society and whether immigrant organisations are imbued with the same norms and arrangements that have historically marked the voluntary sector in Norway. The chapter discerns at least two different theoretical models: one sees immigrant organisations as instruments of national integration, and the aim is assimilationist in the sense that this should serve to reduce the political salience of cultural diversity; the other posits immigrant organisations as elements in a multicultural policy and as important sites of cultural recognition. The main policy template is the Nordic tradition of voluntary organisation whose main justification is democratic: foster participation and political socialisation and training. Reality on the ground is not always aligned with these ideals.
This chapter aims to analyse to what extent and how increased migration to Europe has triggered c... more This chapter aims to analyse to what extent and how increased migration to Europe has triggered conflicting ideas of solidarity in Europe. It integrates analytical and normative approaches to the concept of solidarity. The chapter analyses how appeals for solidarity are used to justify a certain policy. It examines whether the migration crisis may be understood as a solidarity crisis. By combining the four dimensions of solidarity, the chapter also analyses what idea of solidarity the Member States have committed themselves to in the framework of the Common European Asylum System (CEAS). It discusses the concept of solidarity both as an analytical and a normative concept. The chapter also discusses the understanding of solidarity applied in the CEAS. It also examines how EU institutions appeal for solidarity and whether there are conflicting perceptions of solidarity within the EU. Regulations the Member States have agreed on EU laws, which determine the Member State responsible for persons in need of international protection
This article elaborates on ideas concerning future generations and whether they are useful in und... more This article elaborates on ideas concerning future generations and whether they are useful in understanding some aspects of the concern for the global ecological commons. The article’s main scholarly contribution is to develop analytical tools for examining what a concern for future generations would require of current generations. It combines the scholarly literature on future generations with that of solidarity. The ideas concerning future generations are interpreted in terms of an ideal typical concept of solidarity with future generations. This concept is divided into four dimensions: the foundation of solidarity, the objective of solidarity, the boundaries of solidarity and the collective orientation. By applying these four dimensions in the context of the political process leading to Agenda 2030, the potentials and limitations of the concept are evident. The article concludes that the absence of reciprocity between current and future generations and uncertainty about the futur...
The Norwegian state-owned Petroleum Fund's market value is more than one trillion US dollars,... more The Norwegian state-owned Petroleum Fund's market value is more than one trillion US dollars, and the Norwegian state has become one of the world's largest stockowners. The Fund was established in 1990 and in 2006 and renamed the 'Government Pension Fund Global', as savings for future generations. What kind of values form the basis for describing the Petroleum Fund in this way? This article shows that the idea that present generations should not empty the North Sea of oil and gas without saving something for future generations has been stable since the 1970s. However, over time, the understanding of how to save has changed. More specifically experts, bureaucrats and politicians have shifted their arguments during four phases: moderation in oil extraction (1974-1983); introduction of the national wealth model (1984-1990); a financial fund for the present and the future (1991-2006); and increased income and new protests (2007-2019). These four periods show that over ti...
The question raised in the article is how the new provisions of the Lisbon Treaty and the Stockho... more The question raised in the article is how the new provisions of the Lisbon Treaty and the Stockholm programme concerning the EU’s asylum and migration policy might consolidate existing trends within the European border control regime. The regime is defined by a combination of three features: (i) a harmonisation of categories among the EU/Schengen member states, (ii) a growing use of new technology in networked databases and (iii) an increasing sorting of individuals based on security concerns. Although none of these features is new, the combination gives a new impetus to the European border control regime. The article concludes that the Lisbon Treaty and the Stockholm programme consolidate and strengthen existing trends. This implies that policies on border control, asylum, immigration, judicial cooperation and police cooperation are consolidated in a broader approach to border control, and that there is a strengthening of EU foreign policy within the European border control regime....
Oslo Metropolitan University - OsloMet: NOVA, 2015
This report describes a Dublin System on the brink of a major crisis. The report examines the sig... more This report describes a Dublin System on the brink of a major crisis. The report examines the significance of the Dublin Regulation for the onward migration of asylum seekers within Europe, based on data collected in Norway, Sweden, and Germany from February to April 2015. Our findings from this period are currently confirmed and strengthened with the increasing numbers of asylum seekers coming to Europe. The purpose of the Dublin Regulation is to determine the Member State responsible for examining an application for international protection lodged in one of the Member States. It is crucial how the Dublin Regulation is applied, as this decides where migrants will live in the future. This research project aimed to identify the most important effects of the Dublin Regulation from the points of view of Member States as well as from migrants’ perspectives. The sharing of responsibility for asylum seekers in Europe is controversial. While the Dublin Regulation is the only current framework for allocating responsibility for individual asylum claims among the European countries, it is not designed to be an instrument for the general sharing of responsibility between Member States. The absence of adequate instruments for such sharing has detrimental results for Member States, the European Union, and migrants alike
The traditional Scandinavian voluntary sector model is under pressure. The aim of this chapter is... more The traditional Scandinavian voluntary sector model is under pressure. The aim of this chapter is to identify the importance of individuals’ cultural background in creating new forms of community and belonging among young people of immigrant background. Based on a qualitative study of eight national voluntary organizations for children and young people of immigrant background, we analyse transnational ties and practices in these organizations. What is the importance of these ties for social and political integration, and how do, these organizations meet the Goverment`s requirement of being a traditional voluntary organization with a national scope? This analysis shows that migrant organizations can be understood as both socio-cultural and political communities. With this dichotomy as a backdrop, we discuss how migrant organizations are trying to fill the role as intercultural communities and at the same time act as arenas for social and political integration. We find that the socio-...
DET GJENFORENTE TYSKLANDS ROLLE I EUROPEISK POLITIKK. EN ANALYSE AV TYSK UTENRIKSPOLITISK DEBATT ... more DET GJENFORENTE TYSKLANDS ROLLE I EUROPEISK POLITIKK. EN ANALYSE AV TYSK UTENRIKSPOLITISK DEBATT DE TO FØRSTE ÅRENE ETTER GJENFORENINGEN. Denne oppgaven dreier seg om hvilke holdninger som er representert innad i Tyskland, til spørsmålet om det gjenforente Tysklands rolle i europeisk politikk. Utgangspunktet er at det er oppstått en ny politisk struktur i Europa, og at denne endrede situasjonen må føre til endringer i tysk politikk. Den grunnleggende antakelsen i analysen er at de politiske holdningene som er representert i Tyskland er av sentral betydning for hvordan Tyskland vil handle i forhold til Europas nye politiske struktur. Disse holdningene er i dag i endring, og denne endringen er en av de underliggende faktorene under dagens tyske politiske debatt. For å finne holdningene har jeg analysert sentrale deler av den interne tyske utenrikspolitiske debatten. Oppgaven dekker perioden fra dagen for den tyske gjenforening, den tredje oktober 1990, og nøyaktig to år fremover. Siktemålet for analysen er å finne ut hvordan det tyske politiske miljø vil reagere på den nye situasjonen i Europa. Den tyske utenrikspolitiske debatten viser at det kan komme viktige endringer i tysk politikk. Spørsmålet blir da hvilken retning disse eventuelt tar. Oppgaven er hovedsaklig basert på tyske kilder. Kildematerialet er analysert ved hjelp av kognitive kart. Kartene er et hjelpemiddel til å lage oversikter over debattantenes resonnementer. På kartene ordnes beslektede argumentasjonskjeder i grupper. En slik gruppe kalles i analysen en debattposisjon. For å få bakgrunnen for analysen tegnes det en historisk skisse av Forbundsrepublikkens europapolitikk etter den annen verdenskrig og frem til Tysklands gjenforening. Videre presenteres de viktigste hendelsene som preger det nye forholdet mellom Tyskland og resten av Europa. Det blir redegjort for seks sentrale problemområder som legger forutsetninger for den tyske politiske debatten. De to første redegjørelsene dreier seg om to grunnleggende endringer som fant sted da Tyskland ble samlet i 1990: 1) En gjennomgang av hvordan Tyskland fikk tilbake sin fulle suverenitet i forbindelse med gjenforeningen, og hvilken betydning det har for Tyskland. 2) En redegjørelse for det gjenforente Tysklands størrelse og styrke. De resterende fire redegjørelsene er en gjennomgang av de viktigste enkelthendelser i europeisk politikk som har preget forholdet mellom Tyskland og resten av Europa i perioden etter samlingen. 3) Maastrichtavtalen om den fremtidige Europeiske Union. 4) Den tyske politikken overfor Østeuropa. 5) Tysklands deltagelse i Golfkrigen. 6) Tysk politikk i forhold til det tidligere Jugoslavia. Disse redegjørelsene gir bakgrunnen for kjernen i oppgaven, som er analysen av de tre viktige utenrikspolitiske debattene som har funnet sted i Tyskland: 1) Debatten om Tyskland skal ha en lederrolle i Europa, politisk, militært og økonomisk. 2) Den tyske debatten om Maastrichtavtalen. 3) Tysklands nye orientering mot Østeuropa. Hver av debattene kan tolkes dithen at de dreier seg om ulike roller de tyske debattantene ønsker at Tyskland skal spille i europeisk politikk. Tre rollekonsept er brukt som redskap til å finne kjernen i hver av hoveddebattene. Den første debatten dreier seg om spørsmålet om en tysk lederolle. Debatten om Maastrichtavtalen kan tolkes som et spørsmål om bevaring og styrking av en etablert tysk medspillerrolle. Tysklands nye orientering mot Østeuropa drøftes som et spørsmål om det etableres en tysk brobyggerrolle mellom Øst- og Vesteuropa. Posisjonene i debatten om en tysk lederskapsrolle fordeler seg langs en høyre/venstre dimensjon. Den konservative/liberale regjeringskoalisjonen argumenterer for en tysk lederrolle både på det økonomiske og politiske plan. Sosialdemokratene dominerer motposisjonen som er at Tyskland bør beholde sine selvpålagte militære begrensinger. I debatten om Maastrichtavtalen finner vi en motsetning mellom den politiske eliten og grunnplanet som skjærer tvers igjennom høyre/venstre aksen. Motstanden mot Maastrichtavtalen er representert av en bred folkelig koalisjon som står mot den politiske eliten. Regjeringen fører en aktiv politikk overfor Østeuropa. Både i form av statlige avtaler, økonomisk hjelp, investeringer og støtteordninger. Det tyske engasjementet i Østeuropa øker uten verken stor pressedekning eller konkrete politiske debatter. Det er først og fremst fra forskere og i langsiktige partiprogrammer vi får uttalelser om om en tysk brobyggerrolle. Det er oppstått et nytt grunnlag for tysk utenrikspolitikk etter murens fall og Tysklands samling. Tyskland har fått tilbake sin handlefrihet. Derfor er det et underliggende tema i alle debattene at tysk selvforståelse må defineres på nytt. Landet er i ferd med å bygge opp en ny utenrikspolitisk selvtillit. I oppgavens siste kapittel drøftes de ideologiske og politiske mønstrene som trer frem når man ser de ulike debattene i sammenheng
The focus is on public policies on immigrant incorporation and integration in Norwegian society a... more The focus is on public policies on immigrant incorporation and integration in Norwegian society and whether immigrant organisations are imbued with the same norms and arrangements that have historically marked the voluntary sector in Norway. The chapter discerns at least two different theoretical models: one sees immigrant organisations as instruments of national integration, and the aim is assimilationist in the sense that this should serve to reduce the political salience of cultural diversity; the other posits immigrant organisations as elements in a multicultural policy and as important sites of cultural recognition. The main policy template is the Nordic tradition of voluntary organisation whose main justification is democratic: foster participation and political socialisation and training. Reality on the ground is not always aligned with these ideals.
This chapter aims to analyse to what extent and how increased migration to Europe has triggered c... more This chapter aims to analyse to what extent and how increased migration to Europe has triggered conflicting ideas of solidarity in Europe. It integrates analytical and normative approaches to the concept of solidarity. The chapter analyses how appeals for solidarity are used to justify a certain policy. It examines whether the migration crisis may be understood as a solidarity crisis. By combining the four dimensions of solidarity, the chapter also analyses what idea of solidarity the Member States have committed themselves to in the framework of the Common European Asylum System (CEAS). It discusses the concept of solidarity both as an analytical and a normative concept. The chapter also discusses the understanding of solidarity applied in the CEAS. It also examines how EU institutions appeal for solidarity and whether there are conflicting perceptions of solidarity within the EU. Regulations the Member States have agreed on EU laws, which determine the Member State responsible for persons in need of international protection
This article elaborates on ideas concerning future generations and whether they are useful in und... more This article elaborates on ideas concerning future generations and whether they are useful in understanding some aspects of the concern for the global ecological commons. The article’s main scholarly contribution is to develop analytical tools for examining what a concern for future generations would require of current generations. It combines the scholarly literature on future generations with that of solidarity. The ideas concerning future generations are interpreted in terms of an ideal typical concept of solidarity with future generations. This concept is divided into four dimensions: the foundation of solidarity, the objective of solidarity, the boundaries of solidarity and the collective orientation. By applying these four dimensions in the context of the political process leading to Agenda 2030, the potentials and limitations of the concept are evident. The article concludes that the absence of reciprocity between current and future generations and uncertainty about the futur...
The Norwegian state-owned Petroleum Fund's market value is more than one trillion US dollars,... more The Norwegian state-owned Petroleum Fund's market value is more than one trillion US dollars, and the Norwegian state has become one of the world's largest stockowners. The Fund was established in 1990 and in 2006 and renamed the 'Government Pension Fund Global', as savings for future generations. What kind of values form the basis for describing the Petroleum Fund in this way? This article shows that the idea that present generations should not empty the North Sea of oil and gas without saving something for future generations has been stable since the 1970s. However, over time, the understanding of how to save has changed. More specifically experts, bureaucrats and politicians have shifted their arguments during four phases: moderation in oil extraction (1974-1983); introduction of the national wealth model (1984-1990); a financial fund for the present and the future (1991-2006); and increased income and new protests (2007-2019). These four periods show that over ti...
Uploads