U radu su obrađeni odgovori naših građana (i vjernika) na pitanja koja su se odnosila na poznavan... more U radu su obrađeni odgovori naših građana (i vjernika) na pitanja koja su se odnosila na poznavanje socijalnog nauka Crkve i načela supsidijarnosti, postavljena pod brojevima 49 - 51 u upitniku koji je usmenom anketom proveden u prosincu 2009. godine na probabilistički izabranom, višeetapno stratificiranom uzorku punoljetnog stanovništva Hrvatske kojim je bilo obuhvaćeno točno 1000 sudionika iz 70 naselja, odnosno iz 100 različitih lokacija, unutar znanstveno-istraživačkog projekta »Supsidijarnost u hrvatskom društvu«. Rezultati nedvojbeno ukazuju na činjenicu da su katolički vjernici slabo upoznati sa sadržajem socijalnog nauka Crkve (prema rezultatima 75,8% nije upoznato, a upoznato ih je tek 21,9%) i da ga najčešće poistovjećuju s karitativnim djelovanjem Crkve. Sa značenjem načela supsidijarnosti upoznato je tek 15,6% ispitanika, i to ponajviše iz stručnih rasprava i hrvatskih medija, dok njih 83,6% uopće nije čulo za taj pojam. Razlozi su takva stanja višestruki, od naslijeđeno...
Na temelju usporedbe triju objavljenih rezultata socioreligijskih istraživanja – provedenih u Rep... more Na temelju usporedbe triju objavljenih rezultata socioreligijskih istraživanja – provedenih u Republici Hrvatskoj od 1997. do 1999. godine – s rezultatima znanstvenog-istraživackog projekta „Krscanski identitet i kvaliteta bracnog i obiteljskog života“ (2008.) u radu se analiziraju stavovi ispitanika o utjecaju (ne)pohađanja mise na kvalitetu njihova bracnog života. Rezultati analize ukazuju kako je u posljednjih desetak godina opao postotak (5-10%) onih koji redovito pohađaju misu (20, 6%), a neznatno porastao postotak onih koji na misu idu mjesecno (20, 2%) ili prigodno (34, 7%). Osim toga, istraživanje je pokazalo da je redovito pohađanje mise u uskoj vezi s doživljajem Božje zastite, tj. osobnom vjerom ili nekim drugim religioznim iskustvom, sto potvrđuje 92, 6% ispitanika koji redovito ili mjesecno idu na misu te 56, 2% onih koji odlaze ponekad. S druge strane, iako bilježimo blagi pad dolazaka na misu, ipak je primjetan razmjerno visok postotak ispitanika koji vjeruju da nedje...
Katolicka socijalna misao, i njezin utjecaj na razvoj socijalne problematike u prvoj polovici 20.... more Katolicka socijalna misao, i njezin utjecaj na razvoj socijalne problematike u prvoj polovici 20. stoljeca u Hrvatskoj, jos je uvijek znanstveno neistraženo podrucje. Koliko je u tom vremenskom razdoblju bila aktualna solidarnost, ili neki njezini oblici, također je znanstveno neodgovoreno pitanje. Tražeci oznake solidarnosti u katolickoj socijalnoj misli toga vremena, autori ovog clanka su se opredijelili za vise panoramski pristup koji želi potaknuti na daljnja proucavanja. Rad je podijeljen u dva dijela. Prvi dio, pod nazivom "Katolicki skupovi i socijalni tecajevi", raspravlja o dva velika katolicka sastanka i sva socijalna tecaja, iznoseci neke do sada manje poznate podatke. U novijoj literaturi se gotovo ne spominje socijalni tecaj u Zagrebu 1914. godine, a nije znanstveno obrađen ni Hrvatsko-slovenski katolicki kongres u Ljubljani 1913. godine. Na tim i drugim tadasnjim katolickim skupovima uocljiv je apologetski pristup kako u odnosu na drustveno-politicka pitanja ...
Istok Hrvatske danas se suočava sa sve većim valom iseljavanja koji, uz već više desetljeća snažn... more Istok Hrvatske danas se suočava sa sve većim valom iseljavanja koji, uz već više desetljeća snažnu depopulaciju, ove krajeve stavlja u vrlo nepovoljnu situaciju. U prvom dijelu rada analiziraju se stoga migracijski trendovi i razmjeri depopulacije kao i najvažniji uzroci koji su doveli do ove situacije te se ističu i neke nužne pronatalitetne i gospodarske mjere. Naime, u razdoblju od 2011. do 2018. godine istočnohrvatske županije ostvarile su negativan saldo vanjske migracije od (najmanje) 46.606 stanovnika, što je u odnosu na ukupan broj stanovnika 2011. godine 5,8 %, pri čemu, očekivano, prednjače Osječko-baranjska i Vukovarsko-srijemska županija. Međutim, neka istraživanja pokazuju da je stvarni broj iseljenih iz Hrvatske u inozemstvo možda i do tri puta veći od službenoga broja. U drugom dijelu rada ističe se važnost moralno-pastoralnog i socijalno-karitativnog djelovanja Crkve, osobito u pronalaženju odgovora na sve češće obiteljske migracije, ali i u iznalaženju novih oblika ...
U radu su obrađeni odgovori naših građana (i vjernika) na pitanja koja su se odnosila na poznavan... more U radu su obrađeni odgovori naših građana (i vjernika) na pitanja koja su se odnosila na poznavanje socijalnog nauka Crkve i načela supsidijarnosti, postavljena pod brojevima 49 - 51 u upitniku koji je usmenom anketom proveden u prosincu 2009. godine na probabilistički izabranom, višeetapno stratificiranom uzorku punoljetnog stanovništva Hrvatske kojim je bilo obuhvaćeno točno 1000 sudionika iz 70 naselja, odnosno iz 100 različitih lokacija, unutar znanstveno-istraživačkog projekta »Supsidijarnost u hrvatskom društvu«. Rezultati nedvojbeno ukazuju na činjenicu da su katolički vjernici slabo upoznati sa sadržajem socijalnog nauka Crkve (prema rezultatima 75,8% nije upoznato, a upoznato ih je tek 21,9%) i da ga najčešće poistovjećuju s karitativnim djelovanjem Crkve. Sa značenjem načela supsidijarnosti upoznato je tek 15,6% ispitanika, i to ponajviše iz stručnih rasprava i hrvatskih medija, dok njih 83,6% uopće nije čulo za taj pojam. Razlozi su takva stanja višestruki, od naslijeđeno...
Na temelju usporedbe triju objavljenih rezultata socioreligijskih istraživanja – provedenih u Rep... more Na temelju usporedbe triju objavljenih rezultata socioreligijskih istraživanja – provedenih u Republici Hrvatskoj od 1997. do 1999. godine – s rezultatima znanstvenog-istraživackog projekta „Krscanski identitet i kvaliteta bracnog i obiteljskog života“ (2008.) u radu se analiziraju stavovi ispitanika o utjecaju (ne)pohađanja mise na kvalitetu njihova bracnog života. Rezultati analize ukazuju kako je u posljednjih desetak godina opao postotak (5-10%) onih koji redovito pohađaju misu (20, 6%), a neznatno porastao postotak onih koji na misu idu mjesecno (20, 2%) ili prigodno (34, 7%). Osim toga, istraživanje je pokazalo da je redovito pohađanje mise u uskoj vezi s doživljajem Božje zastite, tj. osobnom vjerom ili nekim drugim religioznim iskustvom, sto potvrđuje 92, 6% ispitanika koji redovito ili mjesecno idu na misu te 56, 2% onih koji odlaze ponekad. S druge strane, iako bilježimo blagi pad dolazaka na misu, ipak je primjetan razmjerno visok postotak ispitanika koji vjeruju da nedje...
Katolicka socijalna misao, i njezin utjecaj na razvoj socijalne problematike u prvoj polovici 20.... more Katolicka socijalna misao, i njezin utjecaj na razvoj socijalne problematike u prvoj polovici 20. stoljeca u Hrvatskoj, jos je uvijek znanstveno neistraženo podrucje. Koliko je u tom vremenskom razdoblju bila aktualna solidarnost, ili neki njezini oblici, također je znanstveno neodgovoreno pitanje. Tražeci oznake solidarnosti u katolickoj socijalnoj misli toga vremena, autori ovog clanka su se opredijelili za vise panoramski pristup koji želi potaknuti na daljnja proucavanja. Rad je podijeljen u dva dijela. Prvi dio, pod nazivom "Katolicki skupovi i socijalni tecajevi", raspravlja o dva velika katolicka sastanka i sva socijalna tecaja, iznoseci neke do sada manje poznate podatke. U novijoj literaturi se gotovo ne spominje socijalni tecaj u Zagrebu 1914. godine, a nije znanstveno obrađen ni Hrvatsko-slovenski katolicki kongres u Ljubljani 1913. godine. Na tim i drugim tadasnjim katolickim skupovima uocljiv je apologetski pristup kako u odnosu na drustveno-politicka pitanja ...
Istok Hrvatske danas se suočava sa sve većim valom iseljavanja koji, uz već više desetljeća snažn... more Istok Hrvatske danas se suočava sa sve većim valom iseljavanja koji, uz već više desetljeća snažnu depopulaciju, ove krajeve stavlja u vrlo nepovoljnu situaciju. U prvom dijelu rada analiziraju se stoga migracijski trendovi i razmjeri depopulacije kao i najvažniji uzroci koji su doveli do ove situacije te se ističu i neke nužne pronatalitetne i gospodarske mjere. Naime, u razdoblju od 2011. do 2018. godine istočnohrvatske županije ostvarile su negativan saldo vanjske migracije od (najmanje) 46.606 stanovnika, što je u odnosu na ukupan broj stanovnika 2011. godine 5,8 %, pri čemu, očekivano, prednjače Osječko-baranjska i Vukovarsko-srijemska županija. Međutim, neka istraživanja pokazuju da je stvarni broj iseljenih iz Hrvatske u inozemstvo možda i do tri puta veći od službenoga broja. U drugom dijelu rada ističe se važnost moralno-pastoralnog i socijalno-karitativnog djelovanja Crkve, osobito u pronalaženju odgovora na sve češće obiteljske migracije, ali i u iznalaženju novih oblika ...
Uploads