1925. gads Latvijā
Izskats
Pasaulē: | 1922 1923 1924 - 1925 - 1926 1927 1928 |
Latvijā: | 1922 1923 1924 - 1925 - 1926 1927 1928 |
Laikapstākļi: | 1922 1923 1924 - 1925 - 1926 1927 1928 |
Sportā: | 1922 1923 1924 - 1925 - 1926 1927 1928 |
Kino: | 1922 1923 1924 - 1925 - 1926 1927 1928 |
Šajā lapā ir apkopoti 1925. gada notikumi Latvijā.
Notikumi
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Janvāris
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- 17. janvāris — Zigfrīds Anna Meierovics Latvijas vārdā Helsinkos Baltijas valstu konferencē parakstīja četru Baltijas valstu šķīrējtiesas līgumu.
Februāris
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- 22.—26. februāris — Latvijas Valsts prezidents Jānis Čakste uzturējās oficiālā vizītē Igaunijā.[1]
Aprīlis
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Jūlijs
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- 7. jūlijs — ekspluatācijā tika ieviesta Latvijā pirmā pārmiju un signālu elektriskās centralizācijas iekārta.
- 21. jūlijs — tika nodibināts Valsts dzelzceļu pilsētas staciju un transporta kantoris.
Augusts
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- 22. augusts — uz Tukuma—Birzules ceļa satiksmes negadījumā bojā gāja Latvijas ārlietu ministrs Zigfrīds Anna Meierovics.[1]
Oktobris
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- 3.—4. oktobris — notika 2. Saeimas vēlēšanas. Tajās piedalījās 74,89 procenti balsstiesīgo pilsoņu. Lielāka aktivitāte bija pilsētās, kur 2. Saeimu vēlēja 87,03 procenti vēlētāju, kamēr laukos — tikai 67,67 procenti vēlētāju.[2]
Novembris
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- 1. novembris — sāka darboties Rīgas radiofonijas raidītājs.[3] Pirmā pārraide bija pieslēgšanās Operas teātrim, no kura translēja Dž. Pučīni operu Madama Butterfly. Sākotnēji kopējais raidlaika ilgums dienā nepārsniedz divas stundas.
- 6. novembris — Saeima uz atkārtotu termiņu par Latvijas Valsts prezidentu ievēlēja Jāni Čaksti.[1]
Nezināms datums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- Notiek tautas skaitīšana.
- Maskavā arestē "LETA" korespondentu Visvaldi Peņģerotu.
- Pēc Dzelzceļu virsvaldes pasūtījuma a/s "Fēnikss" uzsākta jauna tipa pasažieru vagonu būve.
Dzimuši
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- 15. janvāris — Ervids Grinovskis, ekonomists un sabiedriskais darbinieks (miris 2004. gadā)
- 17. janvāris — Gunārs Birkerts, latviešu izcelsmes ASV arhitekts (miris 2017. gadā)
- 1. februāris — Vladimirs Kaupužs, kultūras darbinieks (miris 2020. gadā)
- 15. aprīlis — Jurijs Rubenis, inženieris un padomju partijas darbinieks (miris 2004. gadā)
- 10. maijs — Jānis Pīnups, mežabrālis (miris 2007. gadā)
- 15. maijs — Ernests Foldāts, biologs, doktors (miris 2003. gadā)
- 20. septembris — Džemma Skulme, māksliniece (mirusi 2019. gadā)
- 23. septembris — Līvija Akuratere, teātra kritiķe un teātra zinātniece (mirusi 2017. gadā)
Miruši
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- 25. jūlijs — Jānis Apinis, Latvijas armijas ģenerālis, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris (dzimis 1867. gadā)
- 22. augusts — Zigfrīds Anna Meierovics, izcils Latvijas sabiedriskais un politiskais darbinieks, pirmais Latvijas ārlietu ministrs (dzimis 1887. gadā)
Skatīt arī
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Piezīmes un atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ 1,0 1,1 1,2 Latvijas vēsture internetā — Hronoloģija Arhivēts 2012. gada 17. jūlijā, Wayback Machine vietnē., historia.lv
- ↑ Vēstures fakti: vēlēšanas un tautas nobalsošanas 1920. - 1934. gads Arhivēts 2011. gada 18. oktobrī, Wayback Machine vietnē., web.cvk.lv
- ↑ Latvijas Radio / Par Mums, latvijasradio.lv
![]() | Šis ar vēsturi saistītais raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |