Māris Gailis
Māris Gailis | |
---|---|
![]() | |
Valsts reformu ministrs | |
Amatā 1993. gada 3. augusts — 1994. gada 19. septembris | |
Prezidents | Guntis Ulmanis |
Pēctecis | Vita Anda Tērauda |
Latvijas Ministru prezidents | |
Amatā 1994. gada 15. septembris — 1995. gada 12. decembris | |
Prezidents | Guntis Ulmanis |
Priekštecis | Valdis Birkavs |
Pēctecis | Andris Šķēle |
Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs | |
Amatā 1995. gada 21. decembris — 1996. gada 29. jūlijs | |
Prezidents | Guntis Ulmanis |
Priekštecis | Juris Iesalnieks |
Pēctecis | Anatolijs Gorbunovs |
| |
Dzimšanas dati |
1951. gada 9. jūlijā![]() ![]() |
Politiskā partija | Latvijas Ceļš |
Dzīvesbiedrs(-e) | Zaiga Gaile |
Profesija | inženieris |
Augstskola | Rīgas Tehniskā Universitāte |
Māris Gailis (dzimis 1951. gada 9. jūlijā Rīgā) ir latviešu uzņēmējs un bijušais politiķis. Bijušais Latvijas Ministru prezidents, šajā amatā esot no 1994. gadā gada septembra līdz 1995. gadā gada decembrim. V. Birkava kabinetā bija valsts reformu ministrs. A. Šķēles 1. kabinetā bijis vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs. Latvijas Ceļa sastāvā ievēlēts 5. un 6. Saeimā. No 2001. līdz 2003. gadam ar jahtu "Milda" apceļojis pasauli.
Dzīvesgājums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Dzimis 1951. gadā Rīgā Valentīna un Elzas Gaiļu ģimenē.[1] No 1958. līdz 1969. gadam mācījās Rīgas 1. vidusskolā, pēc tam studēja Rīgas Politehniskajā institūta Elektroenerģētikas fakultātē (1969-1971). Pēc studiju pārtraukšanas dienēja Padomju armijas tanku daļā Baltkrievijā, 1973. gadā atsāka studijas Inženiermehānikas fakultātē, kuru absolvēja 1978. gadā, līdztekus strādājot par vecāko iekārtu inženieri Rīgas mēbeļu fabrikā "Teika".
No 1979. līdz 1983. gadam Gailis strādāja Latvijas PSR Kokapstrādes rūpniecības ministrijā par galveno enerģētiķi, no 1983. līdz 1985. gadam par Meža, papīra un kokapstrādes rūpniecības darbinieku arodbiedrības centrālās komitejas galveno darba tehnisko inspektoru. No 1985. līdz 1987. gadam vadīja Video nodaļu Latvijas PSR Valsts kinematogrāfijas komitejā un izveidoja "Rīgas videocentru", kurā strādāja par direktoru no 1987. līdz 1990. gadam.[2]
Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā sākās Māra Gaiļa karjera valsts pārvaldē, viņš strādāja par ģenerāldirektoru Latvijas Republikas Ministru padomes Ārējo ekonomisko sakaru departamentā, tad pārgāja uz LR Ārlietu ministriju, kur līdz 1992. gada septembrim strādāja par ārlietu ministra Jāņa Jurkāna vietnieku ekonomiskajos jautājumos. No 1992. līdz 1993. gadam Māris Gailis bija LR Ārlietu ministrijas valsts sekretārs.[3]
Politika
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]1992. gada beigās Gailis ar domubiedriem izveidoja labēji liberālo politisko partiju "Latvijas Ceļš". 1993. gadā Māri Gaili no "Latvijas Ceļa" saraksta ievēlēja par 5. Saeimas deputātu. Valda Birkava valdībā Māris Gailis bija valsts reformu ministrs un Ministru prezidenta biedrs. 1994. gada augustā Māra Gaiļa kandidatūru izvirzīja Ministru prezidenta amatam.
1994. gada 15. septembrī Saeima apstiprināja Māra Gaiļa sastādīto valdību, no 1994. gada novembra līdz 1995. gada decembrim Gailis bija arī LR aizsardzības ministrs. 6. Saeimas vēlēšanās Māri Gaili no jauna ievēlēja par deputātu, 1995. gadā Andra Šķēles valdībā Māris Gailis bija Ministru prezidenta biedrs un Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrs. 1996. gadā Gailis paziņoja par aiziešanu no politikas, atstāja ministra amatu, nolika deputāta mandātu un pievērsās uzņēmējdarbībai.
Uzņēmējdarbība
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Pēc aiziešanas no politikas Māris Gailis bija A/S "Līvānu stikls" un VAS "Latvijas Pasts" uzraudzības padomju loceklis, A/S "Latvijas Gāze" uzraudzības padomes priekšsēdētājs, kā arī darbojās SIA "LatRosTrans". Līdz 2004. gadam — SIA Tax Free Shopping valdes priekšsēdētājs, A/S "Ventspils nafta" padomes loceklis, A/S "Latvijas kuģniecība" uzraudzības padomes priekšsēdētājs, SIA "Ziemeļzunds" valdes priekšsēdētājs, SIA "Māris Gailis un partneri" valdes priekšsēdētājs, SIA "MG nekustamie īpašumi" valdes priekšsēdētājs.
Māris Gailis nodarbojās ar nekustamo īpašumu projektu attīstīšanu,[4] izveidoja restorānu "Ģipša fabrika" un Ķīpsalas rindu mājas. 2011. gadā izveidoja mākoņdatošanas tehnoloģiju uzņēmumu SIA "VESet", kurā darbojās kā valdes loceklis.
Sabiedriskie amati
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Bijis vairāku Latvijas valsts oficiālo delegāciju vadītājs, ASV prezidenta B. Klintona vizītes Latvijā organizācijas komitejas priekšsēdētājs. Latvijas Olimpiskās Komitejas izpildkomitejas loceklis (1996—2000). Bijis Latvijas Zēģelētāju savienības prezidents (1996—2006), pašreiz — goda prezidents.[5] Bijis vairāku biedrību valdes priekšsēdētājs — tai skaitā, biedrība "Burinieks", biedrība "Žaņa Lipkes memoriāls", Rīgas Riharda Vāgnera biedrība.[6]
Radošie projekti
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]1976. gadā uzbūvējis vienu no pirmajiem vējdēļiem Latvijā, ar ko piedalījies pirmajā vindsērfinga regatē Ķīšezerā.[7] 1985. gadā veidojis Latvijas PSR kultūras paviljonu Vispasaules jaunatnes un studentu festivālā Maskavā. Starptautiskā kino foruma "Arsenāls" rīcības komitejas direktors (1986—2011). Kopā ar Augustu Sukutu nodibinājis starptautisko kinofestivālu "Arsenāls", kura pirmā skate notika 1988. gadā.[8]
Vadījis jahtas "Milda" ekspedīciju apkārt pasaulei. 2001. gada 9. jūlijā, savā 50. dzimšanas dienā, ar jahtu "Milda" (21 m garu un 50 tonnu smagu divmastu šoneri) devās braucienā apkārt pasaulei, kas ilga divus gadus. 2003. gada 22. aprīlī pēc ceļojuma aptuveni 40 000 jūras jūdžu garumā un vairāk nekā 30 valstu apciemošanas "Milda" ieradās Ventspils ostā.[9]
2005. gadā izveidoja nevalstisko organizāciju "Žaņa Lipkes memoriāls". 2008. gadā Ķīpsalā ielikts pamatakmens Žaņa Lipkes memoriāla (arhitekte Zaiga Gaile) būvniecībai, kas pabeigta 2012. gadā.[10] Saistībā ar šo projektu Mārim Gailim kopā ar sievu Zaigu Gaili tika piešķirta Rīgas domes balva "Gada rīdzinieks 2013".
Grāmatas
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- Zaiga un Māris Gaiļi. Mēbeles jauniem cilvēkiem. Rīga: izdevniecība "Avots", 1987, 143 lpp.
- Grāmata 1990. gadā izdota arī krievu valodā Мебель для молодежи. Maskava: izdevniecība "Молодая гвардия", 172 lpp.
- Varas tehnoloģijas. Rīga: apgāds Jumava, 1997, 314 lpp.
- Grāmata izdota arī krievu valodā ar nosaukumu Шесть лет во власти. Rīga: Jumava, 1997, 334 lpp.
- "Milda" apkārt pasaulei. Rīga: apgāds "Valters un Rapa", 2004, 223 lpp.
Ģimene
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Sieva Zaiga Gaile, arhitekte. Bērni: Iveta Leinasare, Agnese Irbe-Gaile, Gatis Gailis, Mārtiņš Gailis. 11 mazbērni.
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ Māris Gailis ar katamarānu šķērso Atlantijas okeānu, triju mēnešu laikā zaudē abus vecākus santa.lv 2020. gada 20. janvārī
- ↑ Varas Tehnoloģijas, Māris Gailis, 11. lpp., ISBN 9984050564
- ↑ Varas tehnoloģija, Māris Gailis, 52. lpp., ISBN 9984050564
- ↑ «Intervijā Māris Gailis: draugiem.MG». Diena. 2009-06-16.
- ↑ «Juras burasanas cempionats». Balticmarinenews.lv. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016-03-03. Skatīts: 2015-10-28.
- ↑ «Atklāts Žaņa Lipkes muzeja projekts „PAGRĪDES RĪGA” (Žaņa Lipkes memoriāls) - Latvijas Republikas vēstniecība Izraēlas Valstī». Mfa.gov.lv. 2014-09-19. Skatīts: 2015-10-28.[novecojusi saite]
- ↑ «Daudz vēja dzimšanas dienā!». Diena.lv. Skatīts: 2015-10-28.
- ↑ BNS. «Gailis: «Arsenāls» ir beidzies un lai paliek labā piemiņā | Izklaide & Kultūra | TVNET». Tvnet.lv. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2014-11-29. Skatīts: 2015-10-28.
- ↑ «Aprit 10 gadi, kopš jahta «Milda» apceļoja pasauli». YouTube. 2011-07-11. Skatīts: 2015-10-28.
- ↑ Rīga 2014. «No vēstures nav jākautrējas. Saruna ar Māri Gaili | Izklaide & Kultūra | TVNET». Tvnet.lv. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2014-11-29. Skatīts: 2015-10-28.
Politiskie un sabiedriskie amati un pozīcijas | ||
---|---|---|
Priekštecis: Valdis Birkavs |
Latvijas Ministru prezidents 1994. gada 15. septembris — 1995. gada 21. decembris |
Pēctecis: Andris Šķēle |
|
|
|
|
- 1951. gadā dzimušie
- 5. Saeimas deputāti
- 6. Saeimas deputāti
- Latvijas Ministru prezidenta biedri
- Latvijas Ministru prezidenti
- Latvijas viedās administrācijas un reģionālās attīstības ministri
- Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas absolventi
- Rīgas Tehniskās universitātes absolventi
- Rīgā dzimušie
- Triju Zvaigžņu ordeņa komandieri