From 2002 to 06, the annual dropout rate of certified organic farmers averaged 7.3%. A project wa... more From 2002 to 06, the annual dropout rate of certified organic farmers averaged 7.3%. A project was started in 2007 to explore farmer’s reasons for opting out of certified organic production. Important factors seem to be public regulations including standards for organic farming, agronomy, economy, and farm exit. While many organic farmers with relatively small holdings have opted out, farmers with more land and larger herds tend to convert to organic agriculture. The trend towards larger-scale farms in organic than in conventional agriculture, encouraged by the design of the organic farming payments, challenges the organic principles of diversity and fairness. Means should be considered to ensure that small organic enterprises are also economically viable.
ABSTRACT Ofte får gardbrukere erfare at produksjon og inntekt ikke blir som en hadde tenkt seg på... more ABSTRACT Ofte får gardbrukere erfare at produksjon og inntekt ikke blir som en hadde tenkt seg på forhånd. En gardbruker har aldri full kontroll over de tallrike faktorene som påvirker drifta, og usikre framtidige konsekvenser innebærer risiko. Mange tenker mest på de ugunstige situasjonene en kan bli utsatt for, og som blant anna skyldes avlingssvikt, naturkatastrofer, prisfall og uheldige politikkendringer. I verste fall kan slike forhold rasere inntekter og formuesverdier til gardbrukere. Få driftsøkonomiske studier innen økologisk jordbruk har tatt hensyn til risiko. Dette gjelder nasjonalt så vel som internasjonalt. Hovedmålet med prosjektet har vært å øke kunnskapen om risiko og risikohandtering innenfor økologisk jordbruksproduksjon i Norge. Med utgangspunkt i hovedmålet ble følgende delmål opprinnelig formulert for prosjektet: 1. Belyse omfang av risiko, spesielt avlings-, avdråtts-, dyrehelse-, pris- og inntektsrisiko knyttet til økologisk gardsdrift. 2. Belyse hvilke strategier økologiske produsenter nytter for å handtere risiko. 3. Utvikle gardsmodeller for å analysere økonomisk optimal tilpassing ved usikkerhet i økologisk jordbruk. I tillegg til å belyse disse delmåla, har prosjektet også gitt informasjon om forskjeller i driftspraksis og holdninger hos tidlige og nye økologiske brukere, potensialet for omlegging til økologisk drift samt drift og risikooppfatninger hos heltids- og deltidsbrukere. I denne rapporten er det gitt en oversikt over datakilder og metoder som er nyttet i prosjektet og viktige resultat som er oppnådd. Flere detaljer fra undersøkelsene finnes i de vitenskapelige utgivelsene fra prosjektet. En rekke av disse artiklene er vedlagt rapporten. Første halvår 2003 ble det gjennomført en landsomfattende spørreundersøkelse blant gardbrukere om risiko i jordbruket. Utvalget ble avgrenset til mjølke- og planteprodusenter. Spørreundersøkelsen ble sendt representative utvalg av konvensjonelle brukergrupper samt alle kontrollerte og godkjente økologiske produsenter innen de to driftsgreinene. Nesten 1700 spørreskjema ble sendt ut, og mer enn 1000 kom tilbake i utfylt stand. Opplysninger fra spørreundersøkelsen ble koplet med data fra produksjonstilskottsregisteret, husdyrkontrollen og helse¬kortordninga. Dataene ble undersøkt på mange forskjellige måter, inkludert flere studier som sammenliknet grupper av økologiske og konvensjonelle brukere. Spørreundersøkelsen viste at det viktigste målet for økologiske brukere var å drive miljøvennlig og bærekraftig (å ta vare på kulturlandskapet inkludert). På andreplass kom produksjon av kvalitetsmat. Viktigst for de konvensjonelle brukerne var å ha en sikker og stabil inntekt, foran det å produsere kvalitetsmat. Størst mulig inntekt ble rangert lågt, og lågest hos de økologiske brukerne. Flere økologiske enn konvensjonelle brukere uttrykte vilje til å ta risiko. Både økologiske og konvensjonelle brukere oppfattet politikk som alvorligste kilde til risiko. Politisk risiko handlet om mer enn usikre priser og tilskott. Skatte- og avgiftspolitikk, mjølkekvoteregelverk, dyrevelferdskrav, miljøkrav, osv. ble også rangert høgt. Økologiske brukere var svært opptatt av risikokilder tilknyttet rammevilkår for økologisk drift (økologiske tilskott, merpris og regelverk for økologisk drift). Flere konvensjonelle enn økologiske brukere var engstelige for usikkerhet om priser på innkjøpte drifts- og anleggsmidler og dyrevelferdskrav. For å moderere gardbrukernes frykt for politisk risiko synes det viktig at vilkår for næringsdrift er langsiktige, stabile og forutsigbare. God likviditet ble sett på som viktigste tiltak for å handtere risiko. Å forebygge sjukdommer og skadedyr hos dyr og planter kom på andreplass. Andre viktige tiltak var kjøp av landbruksforsikring samt å produsere til låg kostnad. Økologiske og konvensjonelle brukere hadde ganske like syn på strategier for å styre risiko. De gardbrukerne som var mest bekymret for politisk risiko var mest opptatt av økonomiske tiltak som å ha god likviditet, lite gjeld og å produsere til låg kostnad. Færre økologiske enn konvensjonelle kyr ble registrert med sjukdomsbehandlinger. Spørreundersøkelsen viste at økologiske husdyrbrukere gjorde mer bruk av alternativ behandling og oftere utførte egenbehandling enn de konvensjonelle. Ved å korrigere for forskjeller i egen helsehandtering, ble antall «faktiske» sjukdomstilfeller til økologiske mjølkekyr om lag som i konvensjonelle buskaper. Mastitt forekom sjeldnere ved økologisk drift, men dette ble forklart av en lågere mjølkeavdrått i økologiske besetninger. Det var derfor ingen klare tegn på at økologisk drift utover et lågere avdråttsnivå, ga helsegevinster. Forskjeller mellom økologiske mjølkeprodusenter gruppert etter omleggingstidspunkt ble undersøkt. De nye økologiske mjølkeprodusentene (omlagt i 2000 eller senere) hadde et mer pragmatisk syn på økologisk drift og filosofi enn de som var tidlig ute (omlagt i 1995 eller tidligere). De tidlige hadde gjerne ei…
Page 1. Do the new organic producers differ from the 'old guard'? Empir... more Page 1. Do the new organic producers differ from the 'old guard'? Empirical results from Norwegian dairy farming Ola Flaten1,*, Gudbrand Lien1, Martha Ebbesvik2, Matthias Koesling2 and Paul S. Valle3 1Norwegian Agricultural ...
LP models of Norwegian dairy farms are designed to evaluate the impact of changes inprices and su... more LP models of Norwegian dairy farms are designed to evaluate the impact of changes inprices and subsidies on production systems and on profitability at the farm level. At 1999-prices, producing a fixed milk quota with low to moderate yielding cows (6000 to 6600 kg milk annually) is most profitable. Silage offered ad libitum is profitable. Athree cut harvesting system is more profitable than two cuts. Changes in the milk pricehave no effects on production. If forage crops is the only possible land use, increased area payments have no effects on production. If non-forage crops are also grown,increased area payments for forage crops result in a higher proportion of the land being used for temporary grass (ley) and in cheaper forage, making higher silage intake per cow profitable. Higher intake of silage achieved through supplementing less con-centrates, results in lower milk yield per cow. By increasing headage payments, milk yield falls, as it is optimal to have more cows to produce th...
Collateral impacts of LULUCF projects, especially those concerning social and environmental aspec... more Collateral impacts of LULUCF projects, especially those concerning social and environmental aspects, have been recognised as important by the Marrakech Accords. The same applies to the necessity of assessing and, if possible, of quantifying the magnitude of these impacts. This article aims to define, clarify and structure the relevant social, economic and environmental issues to be addressed and to give examples of indicators that ought to be included in the planning, design, implementation, monitoring, and ex post evaluation of LULUCF projects. This is being done by providing a conceptual framework for the assessment of the sustainability of such projects that can be used as a checklist when dealing with concrete projects, and that in principle is applicable to both Annex I and non-Annex I countries. Finally, a set of recommendations is provided to further develop and promote the proposed framework.
Dairy production in Switzerland and Norway has a lot in common: a high price- and wage environmen... more Dairy production in Switzerland and Norway has a lot in common: a high price- and wage environment, difficult natural conditions and similar farm structures. A cost comparison using data from the International Farm Comparison Network (IFCN) shows that Swiss farms have higher production costs, however. Analysis of the cost positions pinpoints the differences mainly in the structural costs sphere. Higher construction costs can be explained by higher building material prices, greater building volumes, lower benefit payments and more-frequent building alterations. Higher machinery and labour costs are indirectly associated with the higher concentrate prices and the markedly lower use of concentrates on Swiss farms. To ensure similarly high milk yields, Swiss farms spend a comparatively high amount on roughage production, leading to higher labour, machinery and building costs. As far as cost-reduction efforts are concerned, forage conservation, i.e. limiting forage use to essential level...
The International Journal of Entrepreneurship and Innovation, 2014
ABSTRACT This study advances research on entrepreneurial orientation (EO) in the farming sector b... more ABSTRACT This study advances research on entrepreneurial orientation (EO) in the farming sector by examining how the configuration of on-farm diversification and location shapes the relationship between EO and farm business performance (archival financial performance and self-reported non-financial performance). Data were collected from 400 farms included in the Norwegian Farm Business Survey. The research hypotheses were tested using hierarchical moderated regression analysis. As hypothesized, a positive relationship was found between EO and non-financial performance. Other hypotheses were not confirmed. Surprisingly, EO showed a negative relationship with financial performance. The interactive effect of EO and on-farm diversification on financial performance was negative. Configurations of EO, diversification and location did not account for performance differences among farms. Overall, these findings suggest that, rather than enhancing EO, farm business performance might be improved by a more inwardly focused orientation towards efficient production by increasing managerial ability.
Marketing Trends for Organic Food in the 21st Century, 2004
Summary While 3 percent of the fields in Norway are grown organically in the advent of the 21st c... more Summary While 3 percent of the fields in Norway are grown organically in the advent of the 21st century, only a small share of the resulting products reaches the consumers as organic food. A number of factors can explain the relative lack of success of organic products ...
From 2002 to 06, the annual dropout rate of certified organic farmers averaged 7.3%. A project wa... more From 2002 to 06, the annual dropout rate of certified organic farmers averaged 7.3%. A project was started in 2007 to explore farmer’s reasons for opting out of certified organic production. Important factors seem to be public regulations including standards for organic farming, agronomy, economy, and farm exit. While many organic farmers with relatively small holdings have opted out, farmers with more land and larger herds tend to convert to organic agriculture. The trend towards larger-scale farms in organic than in conventional agriculture, encouraged by the design of the organic farming payments, challenges the organic principles of diversity and fairness. Means should be considered to ensure that small organic enterprises are also economically viable.
ABSTRACT Ofte får gardbrukere erfare at produksjon og inntekt ikke blir som en hadde tenkt seg på... more ABSTRACT Ofte får gardbrukere erfare at produksjon og inntekt ikke blir som en hadde tenkt seg på forhånd. En gardbruker har aldri full kontroll over de tallrike faktorene som påvirker drifta, og usikre framtidige konsekvenser innebærer risiko. Mange tenker mest på de ugunstige situasjonene en kan bli utsatt for, og som blant anna skyldes avlingssvikt, naturkatastrofer, prisfall og uheldige politikkendringer. I verste fall kan slike forhold rasere inntekter og formuesverdier til gardbrukere. Få driftsøkonomiske studier innen økologisk jordbruk har tatt hensyn til risiko. Dette gjelder nasjonalt så vel som internasjonalt. Hovedmålet med prosjektet har vært å øke kunnskapen om risiko og risikohandtering innenfor økologisk jordbruksproduksjon i Norge. Med utgangspunkt i hovedmålet ble følgende delmål opprinnelig formulert for prosjektet: 1. Belyse omfang av risiko, spesielt avlings-, avdråtts-, dyrehelse-, pris- og inntektsrisiko knyttet til økologisk gardsdrift. 2. Belyse hvilke strategier økologiske produsenter nytter for å handtere risiko. 3. Utvikle gardsmodeller for å analysere økonomisk optimal tilpassing ved usikkerhet i økologisk jordbruk. I tillegg til å belyse disse delmåla, har prosjektet også gitt informasjon om forskjeller i driftspraksis og holdninger hos tidlige og nye økologiske brukere, potensialet for omlegging til økologisk drift samt drift og risikooppfatninger hos heltids- og deltidsbrukere. I denne rapporten er det gitt en oversikt over datakilder og metoder som er nyttet i prosjektet og viktige resultat som er oppnådd. Flere detaljer fra undersøkelsene finnes i de vitenskapelige utgivelsene fra prosjektet. En rekke av disse artiklene er vedlagt rapporten. Første halvår 2003 ble det gjennomført en landsomfattende spørreundersøkelse blant gardbrukere om risiko i jordbruket. Utvalget ble avgrenset til mjølke- og planteprodusenter. Spørreundersøkelsen ble sendt representative utvalg av konvensjonelle brukergrupper samt alle kontrollerte og godkjente økologiske produsenter innen de to driftsgreinene. Nesten 1700 spørreskjema ble sendt ut, og mer enn 1000 kom tilbake i utfylt stand. Opplysninger fra spørreundersøkelsen ble koplet med data fra produksjonstilskottsregisteret, husdyrkontrollen og helse¬kortordninga. Dataene ble undersøkt på mange forskjellige måter, inkludert flere studier som sammenliknet grupper av økologiske og konvensjonelle brukere. Spørreundersøkelsen viste at det viktigste målet for økologiske brukere var å drive miljøvennlig og bærekraftig (å ta vare på kulturlandskapet inkludert). På andreplass kom produksjon av kvalitetsmat. Viktigst for de konvensjonelle brukerne var å ha en sikker og stabil inntekt, foran det å produsere kvalitetsmat. Størst mulig inntekt ble rangert lågt, og lågest hos de økologiske brukerne. Flere økologiske enn konvensjonelle brukere uttrykte vilje til å ta risiko. Både økologiske og konvensjonelle brukere oppfattet politikk som alvorligste kilde til risiko. Politisk risiko handlet om mer enn usikre priser og tilskott. Skatte- og avgiftspolitikk, mjølkekvoteregelverk, dyrevelferdskrav, miljøkrav, osv. ble også rangert høgt. Økologiske brukere var svært opptatt av risikokilder tilknyttet rammevilkår for økologisk drift (økologiske tilskott, merpris og regelverk for økologisk drift). Flere konvensjonelle enn økologiske brukere var engstelige for usikkerhet om priser på innkjøpte drifts- og anleggsmidler og dyrevelferdskrav. For å moderere gardbrukernes frykt for politisk risiko synes det viktig at vilkår for næringsdrift er langsiktige, stabile og forutsigbare. God likviditet ble sett på som viktigste tiltak for å handtere risiko. Å forebygge sjukdommer og skadedyr hos dyr og planter kom på andreplass. Andre viktige tiltak var kjøp av landbruksforsikring samt å produsere til låg kostnad. Økologiske og konvensjonelle brukere hadde ganske like syn på strategier for å styre risiko. De gardbrukerne som var mest bekymret for politisk risiko var mest opptatt av økonomiske tiltak som å ha god likviditet, lite gjeld og å produsere til låg kostnad. Færre økologiske enn konvensjonelle kyr ble registrert med sjukdomsbehandlinger. Spørreundersøkelsen viste at økologiske husdyrbrukere gjorde mer bruk av alternativ behandling og oftere utførte egenbehandling enn de konvensjonelle. Ved å korrigere for forskjeller i egen helsehandtering, ble antall «faktiske» sjukdomstilfeller til økologiske mjølkekyr om lag som i konvensjonelle buskaper. Mastitt forekom sjeldnere ved økologisk drift, men dette ble forklart av en lågere mjølkeavdrått i økologiske besetninger. Det var derfor ingen klare tegn på at økologisk drift utover et lågere avdråttsnivå, ga helsegevinster. Forskjeller mellom økologiske mjølkeprodusenter gruppert etter omleggingstidspunkt ble undersøkt. De nye økologiske mjølkeprodusentene (omlagt i 2000 eller senere) hadde et mer pragmatisk syn på økologisk drift og filosofi enn de som var tidlig ute (omlagt i 1995 eller tidligere). De tidlige hadde gjerne ei…
Page 1. Do the new organic producers differ from the 'old guard'? Empir... more Page 1. Do the new organic producers differ from the 'old guard'? Empirical results from Norwegian dairy farming Ola Flaten1,*, Gudbrand Lien1, Martha Ebbesvik2, Matthias Koesling2 and Paul S. Valle3 1Norwegian Agricultural ...
LP models of Norwegian dairy farms are designed to evaluate the impact of changes inprices and su... more LP models of Norwegian dairy farms are designed to evaluate the impact of changes inprices and subsidies on production systems and on profitability at the farm level. At 1999-prices, producing a fixed milk quota with low to moderate yielding cows (6000 to 6600 kg milk annually) is most profitable. Silage offered ad libitum is profitable. Athree cut harvesting system is more profitable than two cuts. Changes in the milk pricehave no effects on production. If forage crops is the only possible land use, increased area payments have no effects on production. If non-forage crops are also grown,increased area payments for forage crops result in a higher proportion of the land being used for temporary grass (ley) and in cheaper forage, making higher silage intake per cow profitable. Higher intake of silage achieved through supplementing less con-centrates, results in lower milk yield per cow. By increasing headage payments, milk yield falls, as it is optimal to have more cows to produce th...
Collateral impacts of LULUCF projects, especially those concerning social and environmental aspec... more Collateral impacts of LULUCF projects, especially those concerning social and environmental aspects, have been recognised as important by the Marrakech Accords. The same applies to the necessity of assessing and, if possible, of quantifying the magnitude of these impacts. This article aims to define, clarify and structure the relevant social, economic and environmental issues to be addressed and to give examples of indicators that ought to be included in the planning, design, implementation, monitoring, and ex post evaluation of LULUCF projects. This is being done by providing a conceptual framework for the assessment of the sustainability of such projects that can be used as a checklist when dealing with concrete projects, and that in principle is applicable to both Annex I and non-Annex I countries. Finally, a set of recommendations is provided to further develop and promote the proposed framework.
Dairy production in Switzerland and Norway has a lot in common: a high price- and wage environmen... more Dairy production in Switzerland and Norway has a lot in common: a high price- and wage environment, difficult natural conditions and similar farm structures. A cost comparison using data from the International Farm Comparison Network (IFCN) shows that Swiss farms have higher production costs, however. Analysis of the cost positions pinpoints the differences mainly in the structural costs sphere. Higher construction costs can be explained by higher building material prices, greater building volumes, lower benefit payments and more-frequent building alterations. Higher machinery and labour costs are indirectly associated with the higher concentrate prices and the markedly lower use of concentrates on Swiss farms. To ensure similarly high milk yields, Swiss farms spend a comparatively high amount on roughage production, leading to higher labour, machinery and building costs. As far as cost-reduction efforts are concerned, forage conservation, i.e. limiting forage use to essential level...
The International Journal of Entrepreneurship and Innovation, 2014
ABSTRACT This study advances research on entrepreneurial orientation (EO) in the farming sector b... more ABSTRACT This study advances research on entrepreneurial orientation (EO) in the farming sector by examining how the configuration of on-farm diversification and location shapes the relationship between EO and farm business performance (archival financial performance and self-reported non-financial performance). Data were collected from 400 farms included in the Norwegian Farm Business Survey. The research hypotheses were tested using hierarchical moderated regression analysis. As hypothesized, a positive relationship was found between EO and non-financial performance. Other hypotheses were not confirmed. Surprisingly, EO showed a negative relationship with financial performance. The interactive effect of EO and on-farm diversification on financial performance was negative. Configurations of EO, diversification and location did not account for performance differences among farms. Overall, these findings suggest that, rather than enhancing EO, farm business performance might be improved by a more inwardly focused orientation towards efficient production by increasing managerial ability.
Marketing Trends for Organic Food in the 21st Century, 2004
Summary While 3 percent of the fields in Norway are grown organically in the advent of the 21st c... more Summary While 3 percent of the fields in Norway are grown organically in the advent of the 21st century, only a small share of the resulting products reaches the consumers as organic food. A number of factors can explain the relative lack of success of organic products ...
Uploads