Josip Matasovic i Gjuro Szabo kao dvojica kolega povjesnicara i muzeologa živjeli su i djelovali ... more Josip Matasovic i Gjuro Szabo kao dvojica kolega povjesnicara i muzeologa živjeli su i djelovali u prvoj polovini XX. stoljeca u Hrvatskoj. Njihova znanstvena usmjerenja međusobno su se preklapala i nadopunjavala, posebice u istraživanju starije povijesti hrvatskoga naroda. Istodobno su surađivali kao ravnatelji znacajnih institucija za ocuvanje tradicije i kulture u Hrvatskoj. Matasovic kao ravnatelj Državnog arhiva u Zagrebu, a Szabo kao ravnatelj Muzeja grada Zagreba. Upravo njihova profesionalna suradnja bila je jedan od poticaja za istraživanje ostavstine Josipa Matasovica koja se danas cuva u Hrvatskom državnom arhivu. Rad ce obuhvatiti i druge aspekte međusobne suradnje Matasovica i Szabe, posebno njihovu drustvenu (prijateljsku) komunikaciju na temelju sedamdesetak pisama, koja se nalaze u spomenutoj ostavstini.
Romsko stanovnistvo živi na hrvatskim podrucjima od druge polovine XIV. st. i pritom je proživlja... more Romsko stanovnistvo živi na hrvatskim podrucjima od druge polovine XIV. st. i pritom je proživljavalo razdoblja dobrog odnosa sa vecinskim stanovnistvom, ali se vise suocavalo s razdobljima progona i politike represivne asimilacije, kao sto je to bilo za vrijeme Drugog svjetskog rata na podrucju Nezavisne Države Hrvatske. U tom ratu romsko stanovnistvo naslo se na udaru rasne politike profasistickih ustaskih vlasti, koje su ih gotovo demografski unistili. Poslijeratna socijalisticka jugoslavenska država nastojala je kontrolirati sjecanje na Narodnooslobodilacku borbu i socijalisticku revoluciju kao jednu od najznacajnijih njezinih ideoloskih stupoRomsko stanovnistvo živi na hrvatskim podrucjima od druge polovine XIV. st. i pritom je proživljavalo razdoblja dobrog odnosa sa vecinskim stanovnistvom, ali se vise suocavalo s razdobljima progona i politike represivne asimilacije, kao sto je to bilo za vrijeme Drugog svjetskog rata na podrucju Nezavisne Države Hrvatske. U tom ratu romsko stanovnistvo naslo se na udaru rasne politike profasistickih ustaskih vlasti, koje su ih gotovo demografski unistili. Poslijeratna socijalisticka jugoslavenska država nastojala je kontrolirati sjecanje na Narodnooslobodilacku borbu i socijalisticku revoluciju kao jednu od najznacajnijih njezinih ideoloskih stupova i pritom isticala kao temelj takvom kolektivnom pamcenju sintagmu „bratstvo i jedinstvo“. U kontekstu takve politike bilo je zapostavljeno sjecanje na romske žrtve, a i s njima povezanim komemorativnim ritualima, poput podizanja spomenika. Uspostavom Republike Hrvatske položaj romskog stanovnistva postepeno se unaprjeđivao do razine priznanja statusa nacionalne manjine pocetkom 2000. sto je potaknulo bolju romsku politicku i drustvenu samoorganiziranost. U radu se posebno analizirao odnos državnih vlasti prema pitanju 1 R va i pritom isticala kao temelj takvom kolektivnom pamcenju sintagmu „bratstvo i jedinstvo“. U kontekstu takve politike bilo je zapostavljeno sjecanje na romske žrtve, a i s njima povezanim komemorativnim ritualima, poput podizanja spomenika. Uspostavom Republike Hrvatske položaj romskog stanovnistva postepeno se unaprjeđivao do razine priznanja statusa nacionalne manjine pocetkom 2000. sto je potaknulo bolju romsku politicku i drustvenu radu se posebno analizirao odnos državnih vlasti prema pitanju komemoriranja romskih žrtava u razdoblju od osnutka Republike Hrvatske, a pritom je autorova teza kako je tek sa romskim boljim politickim i drustvenim položajem u hrvatskom drustvu uz poticaj određenih međunarodnih institucija, omoguceno sustavno komemoriranje njihovih žrtava.
Autor je u djelu nastojao prikazati težak socijalni položaj Roma te njihovu povijest, kulturu i o... more Autor je u djelu nastojao prikazati težak socijalni položaj Roma te njihovu povijest, kulturu i obicaje.Pavkovicevo djelo mora se promatrati kao jedan od pokusaja da gadže (Ne – Romi) razumiju fizicku i duhovnu stranu romskog života. Zbog toga je ovo djelo svojevrsno mora svjedocanstvo, koje se kao takvo zasigurno može smatrati vrijednim djelom i prinosom u shvacanju jos i dalje tajnovitog (i nedovoljno istraženog) života Roma u Hrvatskoj.
The history of the Roma population in many European countries was marked by repressive policy of ... more The history of the Roma population in many European countries was marked by repressive policy of assimilation which has often led to their persecution. In this context, the culmination of the persecution of the Roma population in Europe experienced in the period from the arrival of the National Socialists under Adolf Hitler in Germany in the 1930s, and it was initially implemented with "euthanasia" and sterilization and this Nazi policy had a goal to protect the racial purity of the German nation. This kind of a Nazi policy had in pre-war Europe a significant influence on the escalation of the anti-Gypsy policy in other European countries, which was particularly evident during the Second World War, when was committed genocide against Roma, which some have called the “porjamosom”. The Roma people also suffered greatly during the Second World War in other European countries. In some countries their persecution was marked by a racial policy aimed towards the final solution of what many state authorities called the ‘Gypsy Question’ – a term that had been in use for several centuries. In a way, the Second World War can be considered one of the high points of the domicile (European) population’s hostility towards the Roma as the eternal ‘others’ (foreigners). This hostility is usually encompassed by the term antiziganism. The presentation will be focused on the analysis of suffering of the Roma in Europe during World War II, whit special focus on comparisment some of the policies of other European authorities with the policy of the Nazi government in Germany.
Hrvatske vode : časopis za vodno gospodarstvo, 2007
U radu je analizirana povijest koristenja vrela Sv. Helene, od cistercita u XIII. st. do Ljudevit... more U radu je analizirana povijest koristenja vrela Sv. Helene, od cistercita u XIII. st. do Ljudevita Smidhena u drugoj polovini XIX. st., te izgradnja i rad kupalista Smidhen u Samoboru. Koristeni su spisi arhiva Zavoda za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju Medicinskog fakulteta Sveucilista u Zagrebu, Zavicajne zbirke Gradske knjižnice Samobor, razna periodika (Samoborski list, 1904.-1944. ; Samoborac, 1926-1929, 1939.-1941.) te druga (balneoloska) relevantna literatura. Istraživanje je pokazalo kako je Smidhenovo kupaliste bilo znacajni dio gospodarske orijentacije Samobora na promicanje tog podrucja kao ljetovalista i ljecilista od kraja XIX. st.
U radu je istraženo pitanje sudjelovanje Roma u otporu ustaškim vlastima i njezinim saveznicima u... more U radu je istraženo pitanje sudjelovanje Roma u otporu ustaškim vlastima i njezinim saveznicima u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj. Istraženo je pitanje na koji su se sve način Romi odupirali genocidnoj politici ustaških vlasti, i to ako dio antifašističkih jedinica, bijegom od deportacija u logore te samim otpor unutar tih logora.
Hrvatska seljacka stranka na samoborskom podrucju politicki je dominirala u međuratnom razdoblju.... more Hrvatska seljacka stranka na samoborskom podrucju politicki je dominirala u međuratnom razdoblju. Kao jedna od organizacija u njenom djelovanju osnovana je 1930-ih HSZ kao poluvojna organizacija, koja je na samoborskom podrucju zapocela djelovati najkasnije u proljece 1936. Brojcano stanje Zastitara bilo je između nekoliko stotina do vise od 2000 sto ukazuje na njenu rasirenost među stanovnistvom. Samoborske kotarske vlasti pratile su razvoj organiziranja i djelovanja HSZ na ovom podrucju, no u pocetku nisu aktivno sprecavale njeno djelovanje. Tek pocetkom 1938. iste vlasti zapocinju sa snažnijim mjerama protiv HSZ izdavanjem proglasa koji zabranjuju njezino djelovanje i svako javno nastupanje zbog sve cescih slucajeva nelegalnog djelovanja Zastitara i njihovog nasilnog obracunavanju s neistomisljenicima. No, osnutak Banovine Hrvatske pozitivno se odrazio i na djelovanje Zastite, kada je njeno djelo na određeni nacin legalizirano. Ona prestaje s radom nakon uspostave NDH kada jedan dio njezinog clanstva s vodstvom pristupaju ustasama.
Sveucilisna knjižara izdala je 2006. godine knjigu Igora Kanižaja „ Manjine – izme|u javnosti i s... more Sveucilisna knjižara izdala je 2006. godine knjigu Igora Kanižaja „ Manjine – izme|u javnosti i stvarnosti: nacionalne manjine u dnevnim novinama 2001. – 2005.“ Knjiga je podijeljena na 16 dijelova, koji ukljucuju Predgovor, Literaturu te Popis koristenih zakona, novina i tablica. Na temelju autorove analize može se istaknuti da je moguce kvalitetnije razumijevanje percepcije i položaja manjina u hrvatskom drustvu. Promjenom negativne percepcije prema manjinama, utemeljenima na nesnosljivosti, predrasudama i stereotipima, ovaj dio stanovnistva moci ce ravnopravno sudjelovati u izgradnji kvalitetnijega hrvatskog građanskog drustva. Ne smijemo zaboraviti kako u tom procesu veliku ulogu imaju mediji, a svako znanstveno djelo koje se bavi ovom temom treba pozdraviti.
Nakon zavrsetka Drugog svjetskog rata makarsko podrucje postalo je dio nove jugoslavenske socijal... more Nakon zavrsetka Drugog svjetskog rata makarsko podrucje postalo je dio nove jugoslavenske socijalisticke države. Savezne i republicke vlasti zapocele su sa brojnim gospodarskim reformama i projektima, koje su se odrazile i na makarsko podrucje. U radu se analizirao razvoj gospodarstva makarskog podrucja u razdoblju nakon zavrsetka Drugog svjetskog rata, a do pocetka 1960-ih godina, kada makarsko podrucje zahvaca razorni potres. Koristila se arhivska građa vezana uz rad Narodnog odbora Makarske, koja se cuva u Hrvatskom državnom arhivu u Zagrebu. Zatim ce se analizira relevantna statisticka građa, te literatura. Analiza je ukazala kako se na makarskom podrucju u ovom razdoblju snažno (forsira) razvoj industrijalizacije, dok su druge gospodarske grane zanemarene. Istodobno, tradicionalno dominantna poljoprivreda oblikovana je u skladu sa vladajucom agrarnom politikom, prema kojoj se iz poljoprivrede izvlacio pocetni kapital za razvoj industrije i infrastrukture. Turizam makarskog podrucja, poput vecine glavnih dalmatinskih turistickih podrucja, oslanjao se na domace turiste, dok su strani turisti bili u manjini i zbog nepovoljnih međunarodnih prilika u kojima se nasla Jugoslavija. Potres 1962. na makarskom podrucju donio je promjenu u vođenju gospodarske politike na makarskom podrucju, kada se na inicijativu sredisnjih saveznih i republickih vlasti makarsko gospodarstvo okrece (forsiranom) razvoju turizma.
Historijski zbornik je nakon Drugog svjetskog rata postao prvi znanstveni historiografski casopis... more Historijski zbornik je nakon Drugog svjetskog rata postao prvi znanstveni historiografski casopis u Hrvatskoj, te od svog osnivanja 1948. godine do danas, u razdoblju duljem od sezdeset godina, predstavlja jednu od uglednijih institucija hrvatske historiografije. U ovom casopisu svoje znanstvene rasprave, clanke, polemike, recenzije i prikaze objavljuju eminentni hrvatski i inozemni povjesnicari. Kao takav, Historijski zbornik je postao nezaobilazan pri istraživanju povijesti historiografije u Hrvatskoj, rasvijetljavanju i promisljanju njezinih prevladavajucih tematskih usmjerenja, metodoloskih postupaka i teorijskih inspiracija u razlicitim povijesnim razdobljima. Upravo je Jaroslav Sidak bio jedan od istaknutijih urednika ovog casopisa, putem kojega su se „odgajali“ brojni hrvatski i drugi povjesnicari. U radu je istražena prisutnost i nacin prikazivanja nacionalnih manjina u historiografskim tekstovima razlicitog tipa (rasprave, clanci, dikusije, ocjene i prikazi) objavljivanima u Historijskom zborniku u razdoblju 1948. – 1990. godine. Temeljna istraživacka pitanja koja su analizirana odnosi se na problematiku nacionalnih manjina prisutna u historiografskim tekstovima u promatranom razdoblju i kolika je razlika u zastupljenosti među pojedinim manjinama. Zatim je analizirani glavni teorijski i metodoloski postupci primijenjeni u istraživanju manjina, te jesu li, i u kolikoj mjeri, nacionalne manjine u sredistu istraživackog interesa, ili ih se dominantno promatra i istražuje u okviru sirih historiografskih tema i problema. Na kraju rada se osvrnulo na pitanje na koji su nacin nacionalne manjine prikazane u historiografskim tekstovima i koje su razlike u prikazivanju između pojedinih manjina.
Josip Matasovic i Gjuro Szabo kao dvojica kolega povjesnicara i muzeologa živjeli su i djelovali ... more Josip Matasovic i Gjuro Szabo kao dvojica kolega povjesnicara i muzeologa živjeli su i djelovali u prvoj polovini XX. stoljeca u Hrvatskoj. Njihova znanstvena usmjerenja međusobno su se preklapala i nadopunjavala, posebice u istraživanju starije povijesti hrvatskoga naroda. Istodobno su surađivali kao ravnatelji znacajnih institucija za ocuvanje tradicije i kulture u Hrvatskoj. Matasovic kao ravnatelj Državnog arhiva u Zagrebu, a Szabo kao ravnatelj Muzeja grada Zagreba. Upravo njihova profesionalna suradnja bila je jedan od poticaja za istraživanje ostavstine Josipa Matasovica koja se danas cuva u Hrvatskom državnom arhivu. Rad ce obuhvatiti i druge aspekte međusobne suradnje Matasovica i Szabe, posebno njihovu drustvenu (prijateljsku) komunikaciju na temelju sedamdesetak pisama, koja se nalaze u spomenutoj ostavstini.
Romsko stanovnistvo živi na hrvatskim podrucjima od druge polovine XIV. st. i pritom je proživlja... more Romsko stanovnistvo živi na hrvatskim podrucjima od druge polovine XIV. st. i pritom je proživljavalo razdoblja dobrog odnosa sa vecinskim stanovnistvom, ali se vise suocavalo s razdobljima progona i politike represivne asimilacije, kao sto je to bilo za vrijeme Drugog svjetskog rata na podrucju Nezavisne Države Hrvatske. U tom ratu romsko stanovnistvo naslo se na udaru rasne politike profasistickih ustaskih vlasti, koje su ih gotovo demografski unistili. Poslijeratna socijalisticka jugoslavenska država nastojala je kontrolirati sjecanje na Narodnooslobodilacku borbu i socijalisticku revoluciju kao jednu od najznacajnijih njezinih ideoloskih stupoRomsko stanovnistvo živi na hrvatskim podrucjima od druge polovine XIV. st. i pritom je proživljavalo razdoblja dobrog odnosa sa vecinskim stanovnistvom, ali se vise suocavalo s razdobljima progona i politike represivne asimilacije, kao sto je to bilo za vrijeme Drugog svjetskog rata na podrucju Nezavisne Države Hrvatske. U tom ratu romsko stanovnistvo naslo se na udaru rasne politike profasistickih ustaskih vlasti, koje su ih gotovo demografski unistili. Poslijeratna socijalisticka jugoslavenska država nastojala je kontrolirati sjecanje na Narodnooslobodilacku borbu i socijalisticku revoluciju kao jednu od najznacajnijih njezinih ideoloskih stupova i pritom isticala kao temelj takvom kolektivnom pamcenju sintagmu „bratstvo i jedinstvo“. U kontekstu takve politike bilo je zapostavljeno sjecanje na romske žrtve, a i s njima povezanim komemorativnim ritualima, poput podizanja spomenika. Uspostavom Republike Hrvatske položaj romskog stanovnistva postepeno se unaprjeđivao do razine priznanja statusa nacionalne manjine pocetkom 2000. sto je potaknulo bolju romsku politicku i drustvenu samoorganiziranost. U radu se posebno analizirao odnos državnih vlasti prema pitanju 1 R va i pritom isticala kao temelj takvom kolektivnom pamcenju sintagmu „bratstvo i jedinstvo“. U kontekstu takve politike bilo je zapostavljeno sjecanje na romske žrtve, a i s njima povezanim komemorativnim ritualima, poput podizanja spomenika. Uspostavom Republike Hrvatske položaj romskog stanovnistva postepeno se unaprjeđivao do razine priznanja statusa nacionalne manjine pocetkom 2000. sto je potaknulo bolju romsku politicku i drustvenu radu se posebno analizirao odnos državnih vlasti prema pitanju komemoriranja romskih žrtava u razdoblju od osnutka Republike Hrvatske, a pritom je autorova teza kako je tek sa romskim boljim politickim i drustvenim položajem u hrvatskom drustvu uz poticaj određenih međunarodnih institucija, omoguceno sustavno komemoriranje njihovih žrtava.
Autor je u djelu nastojao prikazati težak socijalni položaj Roma te njihovu povijest, kulturu i o... more Autor je u djelu nastojao prikazati težak socijalni položaj Roma te njihovu povijest, kulturu i obicaje.Pavkovicevo djelo mora se promatrati kao jedan od pokusaja da gadže (Ne – Romi) razumiju fizicku i duhovnu stranu romskog života. Zbog toga je ovo djelo svojevrsno mora svjedocanstvo, koje se kao takvo zasigurno može smatrati vrijednim djelom i prinosom u shvacanju jos i dalje tajnovitog (i nedovoljno istraženog) života Roma u Hrvatskoj.
The history of the Roma population in many European countries was marked by repressive policy of ... more The history of the Roma population in many European countries was marked by repressive policy of assimilation which has often led to their persecution. In this context, the culmination of the persecution of the Roma population in Europe experienced in the period from the arrival of the National Socialists under Adolf Hitler in Germany in the 1930s, and it was initially implemented with "euthanasia" and sterilization and this Nazi policy had a goal to protect the racial purity of the German nation. This kind of a Nazi policy had in pre-war Europe a significant influence on the escalation of the anti-Gypsy policy in other European countries, which was particularly evident during the Second World War, when was committed genocide against Roma, which some have called the “porjamosom”. The Roma people also suffered greatly during the Second World War in other European countries. In some countries their persecution was marked by a racial policy aimed towards the final solution of what many state authorities called the ‘Gypsy Question’ – a term that had been in use for several centuries. In a way, the Second World War can be considered one of the high points of the domicile (European) population’s hostility towards the Roma as the eternal ‘others’ (foreigners). This hostility is usually encompassed by the term antiziganism. The presentation will be focused on the analysis of suffering of the Roma in Europe during World War II, whit special focus on comparisment some of the policies of other European authorities with the policy of the Nazi government in Germany.
Hrvatske vode : časopis za vodno gospodarstvo, 2007
U radu je analizirana povijest koristenja vrela Sv. Helene, od cistercita u XIII. st. do Ljudevit... more U radu je analizirana povijest koristenja vrela Sv. Helene, od cistercita u XIII. st. do Ljudevita Smidhena u drugoj polovini XIX. st., te izgradnja i rad kupalista Smidhen u Samoboru. Koristeni su spisi arhiva Zavoda za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju Medicinskog fakulteta Sveucilista u Zagrebu, Zavicajne zbirke Gradske knjižnice Samobor, razna periodika (Samoborski list, 1904.-1944. ; Samoborac, 1926-1929, 1939.-1941.) te druga (balneoloska) relevantna literatura. Istraživanje je pokazalo kako je Smidhenovo kupaliste bilo znacajni dio gospodarske orijentacije Samobora na promicanje tog podrucja kao ljetovalista i ljecilista od kraja XIX. st.
U radu je istraženo pitanje sudjelovanje Roma u otporu ustaškim vlastima i njezinim saveznicima u... more U radu je istraženo pitanje sudjelovanje Roma u otporu ustaškim vlastima i njezinim saveznicima u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj. Istraženo je pitanje na koji su se sve način Romi odupirali genocidnoj politici ustaških vlasti, i to ako dio antifašističkih jedinica, bijegom od deportacija u logore te samim otpor unutar tih logora.
Hrvatska seljacka stranka na samoborskom podrucju politicki je dominirala u međuratnom razdoblju.... more Hrvatska seljacka stranka na samoborskom podrucju politicki je dominirala u međuratnom razdoblju. Kao jedna od organizacija u njenom djelovanju osnovana je 1930-ih HSZ kao poluvojna organizacija, koja je na samoborskom podrucju zapocela djelovati najkasnije u proljece 1936. Brojcano stanje Zastitara bilo je između nekoliko stotina do vise od 2000 sto ukazuje na njenu rasirenost među stanovnistvom. Samoborske kotarske vlasti pratile su razvoj organiziranja i djelovanja HSZ na ovom podrucju, no u pocetku nisu aktivno sprecavale njeno djelovanje. Tek pocetkom 1938. iste vlasti zapocinju sa snažnijim mjerama protiv HSZ izdavanjem proglasa koji zabranjuju njezino djelovanje i svako javno nastupanje zbog sve cescih slucajeva nelegalnog djelovanja Zastitara i njihovog nasilnog obracunavanju s neistomisljenicima. No, osnutak Banovine Hrvatske pozitivno se odrazio i na djelovanje Zastite, kada je njeno djelo na određeni nacin legalizirano. Ona prestaje s radom nakon uspostave NDH kada jedan dio njezinog clanstva s vodstvom pristupaju ustasama.
Sveucilisna knjižara izdala je 2006. godine knjigu Igora Kanižaja „ Manjine – izme|u javnosti i s... more Sveucilisna knjižara izdala je 2006. godine knjigu Igora Kanižaja „ Manjine – izme|u javnosti i stvarnosti: nacionalne manjine u dnevnim novinama 2001. – 2005.“ Knjiga je podijeljena na 16 dijelova, koji ukljucuju Predgovor, Literaturu te Popis koristenih zakona, novina i tablica. Na temelju autorove analize može se istaknuti da je moguce kvalitetnije razumijevanje percepcije i položaja manjina u hrvatskom drustvu. Promjenom negativne percepcije prema manjinama, utemeljenima na nesnosljivosti, predrasudama i stereotipima, ovaj dio stanovnistva moci ce ravnopravno sudjelovati u izgradnji kvalitetnijega hrvatskog građanskog drustva. Ne smijemo zaboraviti kako u tom procesu veliku ulogu imaju mediji, a svako znanstveno djelo koje se bavi ovom temom treba pozdraviti.
Nakon zavrsetka Drugog svjetskog rata makarsko podrucje postalo je dio nove jugoslavenske socijal... more Nakon zavrsetka Drugog svjetskog rata makarsko podrucje postalo je dio nove jugoslavenske socijalisticke države. Savezne i republicke vlasti zapocele su sa brojnim gospodarskim reformama i projektima, koje su se odrazile i na makarsko podrucje. U radu se analizirao razvoj gospodarstva makarskog podrucja u razdoblju nakon zavrsetka Drugog svjetskog rata, a do pocetka 1960-ih godina, kada makarsko podrucje zahvaca razorni potres. Koristila se arhivska građa vezana uz rad Narodnog odbora Makarske, koja se cuva u Hrvatskom državnom arhivu u Zagrebu. Zatim ce se analizira relevantna statisticka građa, te literatura. Analiza je ukazala kako se na makarskom podrucju u ovom razdoblju snažno (forsira) razvoj industrijalizacije, dok su druge gospodarske grane zanemarene. Istodobno, tradicionalno dominantna poljoprivreda oblikovana je u skladu sa vladajucom agrarnom politikom, prema kojoj se iz poljoprivrede izvlacio pocetni kapital za razvoj industrije i infrastrukture. Turizam makarskog podrucja, poput vecine glavnih dalmatinskih turistickih podrucja, oslanjao se na domace turiste, dok su strani turisti bili u manjini i zbog nepovoljnih međunarodnih prilika u kojima se nasla Jugoslavija. Potres 1962. na makarskom podrucju donio je promjenu u vođenju gospodarske politike na makarskom podrucju, kada se na inicijativu sredisnjih saveznih i republickih vlasti makarsko gospodarstvo okrece (forsiranom) razvoju turizma.
Historijski zbornik je nakon Drugog svjetskog rata postao prvi znanstveni historiografski casopis... more Historijski zbornik je nakon Drugog svjetskog rata postao prvi znanstveni historiografski casopis u Hrvatskoj, te od svog osnivanja 1948. godine do danas, u razdoblju duljem od sezdeset godina, predstavlja jednu od uglednijih institucija hrvatske historiografije. U ovom casopisu svoje znanstvene rasprave, clanke, polemike, recenzije i prikaze objavljuju eminentni hrvatski i inozemni povjesnicari. Kao takav, Historijski zbornik je postao nezaobilazan pri istraživanju povijesti historiografije u Hrvatskoj, rasvijetljavanju i promisljanju njezinih prevladavajucih tematskih usmjerenja, metodoloskih postupaka i teorijskih inspiracija u razlicitim povijesnim razdobljima. Upravo je Jaroslav Sidak bio jedan od istaknutijih urednika ovog casopisa, putem kojega su se „odgajali“ brojni hrvatski i drugi povjesnicari. U radu je istražena prisutnost i nacin prikazivanja nacionalnih manjina u historiografskim tekstovima razlicitog tipa (rasprave, clanci, dikusije, ocjene i prikazi) objavljivanima u Historijskom zborniku u razdoblju 1948. – 1990. godine. Temeljna istraživacka pitanja koja su analizirana odnosi se na problematiku nacionalnih manjina prisutna u historiografskim tekstovima u promatranom razdoblju i kolika je razlika u zastupljenosti među pojedinim manjinama. Zatim je analizirani glavni teorijski i metodoloski postupci primijenjeni u istraživanju manjina, te jesu li, i u kolikoj mjeri, nacionalne manjine u sredistu istraživackog interesa, ili ih se dominantno promatra i istražuje u okviru sirih historiografskih tema i problema. Na kraju rada se osvrnulo na pitanje na koji su nacin nacionalne manjine prikazane u historiografskim tekstovima i koje su razlike u prikazivanju između pojedinih manjina.
Prikaz knjige David Cressy, Gypsies: An English History. Oxford: Oxford University Press, 2018., ... more Prikaz knjige David Cressy, Gypsies: An English History. Oxford: Oxford University Press, 2018., xv, 411 str.
Prikaz knjige Alex J. Kay, David Stahel, ur., Mass Violence in Nazi-Occupied Europe (Bloomington:... more Prikaz knjige Alex J. Kay, David Stahel, ur., Mass Violence in Nazi-Occupied Europe (Bloomington: Indiana University Press, 2018), 307 str. / Review book Alex J. Kay, David Stahel, ur., Mass Violence in Nazi-Occupied Europe (Bloomington: Indiana University Press, 2018), 307 str.
Namjera je rada bila ukratko prikazati na koji je način pisano u časopisu Tkalčić o Podravini. U ... more Namjera je rada bila ukratko prikazati na koji je način pisano u časopisu Tkalčić o Podravini. U istraživanje su uvršteni one radove objavljene u navedenom časopisu koji se posredno ili neposredno odnose na događaje ili osobe s područja Podravine.
Autor je u djelu nastojao prikazati težak socijalni položaj Roma te njihovu povijest, kulturu i o... more Autor je u djelu nastojao prikazati težak socijalni položaj Roma te njihovu povijest, kulturu i običaje.Pavkovićevo djelo mora se promatrati kao jedan od pokušaja da gadže (Ne – Romi) razumiju fizičku i duhovnu stranu romskog života. Zbog toga je ovo djelo svojevrsno mora svjedočanstvo, koje se kao takvo zasigurno može smatrati vrijednim djelom i prinosom u shvaćanju još i dalje tajnovitog (i nedovoljno istraženog) života Roma u Hrvatskoj.
Osvrt na pisanje o romskoj nacionalnoj manjini u knjizi Dragutina Babića, Filipa Škiljana, Drage ... more Osvrt na pisanje o romskoj nacionalnoj manjini u knjizi Dragutina Babića, Filipa Škiljana, Drage Župarića-Iljića, Nacionalne manjine u Zagrebu: položaj i perspektive
Historijski zbornik LXXII (2019), br. 2: str. 476 - 477., 2019
Igor Jovanović prikaz: Danijel Vojak, Goran Lapat, Ivo Pejaković, Neven Kovačev, Romi u Drugom sv... more Igor Jovanović prikaz: Danijel Vojak, Goran Lapat, Ivo Pejaković, Neven Kovačev, Romi u Drugom svjetskom ratu u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj, 1941.-1945., Priručnik za učitelje i nastavnike, Berlin/Zagreb, Stifung „Erinnerung, Verantwortung und Zukunft“/Institut društvenih znanosti Ivo Pilar, 127. str. Historijski zbornik LXXII (2019), br. 2: str. 476 - 477.
Alen Tahiri, Danijel Vojak, U predvečerje rata: Romi u Hrvatskoj 1918.-1941.,
Udruga za promicanj... more Alen Tahiri, Danijel Vojak, U predvečerje rata: Romi u Hrvatskoj 1918.-1941., Udruga za promicanje obrazovanja Roma u RH „Kali Sara“ i Romsko nacionalno vijeće, Zagreb 2013, 229 str. Historijski zbornik, 71 (2018), br. 2, str. 470- 474. (prikaz knjige)
Prikaz knjige Danijel Vojak, Bibijana Papo, Alen Tahiri, Stradanje Roma
u Nezavisnoj Državi Hrvat... more Prikaz knjige Danijel Vojak, Bibijana Papo, Alen Tahiri, Stradanje Roma u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj 1941.–1945. Zagreb: Institut društvenih znanosti Ivo Pilar, Romsko nacionalno vijeće, 2015, 414 str.
Prikaz knjige 1918. u hrvatskoj povijesti, gdje je objavljen i rad Danijela Vojaka o povijesti Sa... more Prikaz knjige 1918. u hrvatskoj povijesti, gdje je objavljen i rad Danijela Vojaka o povijesti Samobora 1918.
Prikaz knjige Danijela Vojaka, U predvečerje rata: Romi u Hrvatskoj 1918. – 1941. Zagreb: Romsko ... more Prikaz knjige Danijela Vojaka, U predvečerje rata: Romi u Hrvatskoj 1918. – 1941. Zagreb: Romsko nacionalno vijeće, 2013,
Primjetno je da se položaj Roma u hrvatskim područjima nije u mnogočemu razlikovao od položaja... more Primjetno je da se položaj Roma u hrvatskim područjima nije u mnogočemu razlikovao od položaja njihovih sunarodnjaka u drugim europskim zemljama od njihova doseljavanja u XIV. st. do kraja Prvoga svjetskog rata, posebice u odnosu vlasti i stanovništva prema njima što se može opisati kao represivno-asimilacijska politika prema Romima. Prema popisu stanovništva iz 1921. bilo je popisano ukupno 47 739 Roma koji su najgušće bili naseljeni na prostoru tadašnje južne i sjeverne Srbije, a najmanje u Sloveniji. U popisu stanovništva iz 1931. popisano je 70 225 Roma, od čega ih se najviše nalazilo u jugoistočnim dijelovima države, a najmanje u sjevernim dijelovima. Broj Roma smanjivao se u pravcu od juga prema sjeveru države, tj. od gospodarski slabo razvijenih do razvijenih dijelova Kraljevine Jugoslavije. Najviše Roma bilo je muslimanske vjeroispovijesti (53%), pravoslavne vjeroispovijesti (29%) i rimokatoličke vjeroispovijesti (16%). Istodobno se znatan dio Roma izjašnjavao pripadnicima većinske narodnosti, posebice u gospodarski razvijenim dijelovima Jugoslavije (slovenskim i hrvatskim područjima). Na području međuratne Hrvatske popisan je 1921. godine 12 241 Rom, a 1931. 14 284 Roma u Savskoj banovini te 215 u Primorskoj banovini. Broj Roma u Banovini Hrvatskoj može se približno odrediti pribrajanjem službenog broja izjašnjenih Roma prema popisu stanovništva iz 1931. na području Savske i Primorske banovine te na pripojenim područjima (kotarevima) iz dotadašnje Zetske, Dunavske, Drinske i Vrbaske banovine. Takvim izračunom dobiva se brojka od 14 879 Roma. . Zakonski položaj Roma u međuratnoj Hrvatskoj nije se bitno razlikovao od drugih dijelova države. Hrvatske vlasti odnosile su se prema Romima kao prema jednoj od nepriznatih manjina, pritom su se koristile postojećim zakonskim odredbama prema njima, poput odredaba iz 1916., 1928. i 1930. Znatan problem vezan za zakonsku regulaciju položaja Roma predstavljalo je neprovođenje postojećih odredaba, zbog čega su Banske vlasti reagirale izdavanjem posebnih odredaba iz studenog 1939. te travnja i rujna 1940. godine. Ovim odredbama htjelo se pojačati pritisak na represivna (policijska) tijela i lokalne vlasti u njihovu konzistentnom provođenju. Odredbe su većinom bile usmjerene na ograničavanje romskog (nomadskog) kretanja, i to putem izdavanja odgovarajućih dokumenata i njihove temeljite kontrole te prebacivanja Roma u zavičajna mjesta. Većinom putem novina, isticali su se radikalni zahtjevi za romskim steriliziranjem, nasilnim pritvaranjem u određene logore, oduzimanjem njihove djece, prisiljavanjem na rad i sl. Nije poznat stav vodećih političkih snaga u međuratnoj Hrvatskoj prema Romima, no neki lokalni dužnosnici HSS-a tražili su od Banskih vlasti rješavanje romske problematike, predlažući i provodeći konkretne mjere. Romi u međuratnoj Hrvatskoj bili su gotovo u potpunosti društveno, gospodarski i kulturno marginalizirani. U ovom razdoblju nije zabilježen ni jedan oblik njihova institucionalnog organiziranja s ciljem poboljšanja njihova položaja u hrvatskom društvu. Tome je mogla pridonijeti njihova međusobna (plemenska) razjedinjenost te izrazit asimilacijski i kolonizacijski pritisak vlasti i neromskog stanovništva.
Romi su u Hrvatskoj i Slavoniji preživjeli Prvi svjetski rat na socioekonomskoj margini tadašnjeg... more Romi su u Hrvatskoj i Slavoniji preživjeli Prvi svjetski rat na socioekonomskoj margini tadašnjeg društva. Za razliku od Drugoga svjetskog rata koji će uslijediti, nisu tijekom ovog ni od jedne vlasti apostrofirani kao skupina stanovništva koju treba istrijebiti, niti su nad njima učinjeni slični zločini. Vidljivo je iz izvora da se u vojnim operacijama dio Roma istaknuo hrabrošću čime su zorno negirali predrasude o ukorijenjenom ili prirođenom kukavičluku. Ono što je slijedilo nakon rata bio je život unutar nove države, a sukladno tomu na hrvatska područja u većoj mjeri započeli su dolaziti, umjesto dotadašnjih mađarskih i austrijskih romskih nomadskih skupina, skupine iz Srbije, Kosova i Makedonije. Ni asimilacija ni njihova prilagodba društvu nisu umanjile predrasude i stereotipnu percepciju hrvatske javnosti o Romima kao okorjelim kriminalcima i/ili lukavim varalicama nevinog (i lakomislenog) stanovništva te se ona i dalje održavala u javnosti, posebice se isticala u novinama i sličnim medijima. Na temelju takve percepcije i dalje se održavao većinom negativan odnos većinskoga neromskog stanovništva prema manjinskome romskom stanovništvu, a što će dovesti i do još većih stradanja i genocida nad Romima tijekom Drugoga svjetskog rata.
Poglavlje u knjizi s djelovima: Povijest Samobora u Prvome svjetskom ratu, Samobor u međuratnom ... more Poglavlje u knjizi s djelovima: Povijest Samobora u Prvome svjetskom ratu, Samobor u međuratnom razdoblju, 1918. - 1941., Samobor u Drugome svjetskom ratu, 1941. – 1945.
Uploads
Udruga za promicanje obrazovanja Roma u RH „Kali Sara“ i Romsko
nacionalno vijeće, Zagreb 2013, 229 str. Historijski zbornik, 71 (2018), br. 2, str. 470- 474. (prikaz knjige)
u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj 1941.–1945. Zagreb: Institut društvenih znanosti Ivo Pilar, Romsko nacionalno vijeće, 2015, 414 str.