Agnes von Krusenstjerna
Agnes von Krusenstjerna | |
![]() | |
Född | Agnes Julie Fredrika von Krusenstjerna 9 oktober 1894 Växjö |
---|---|
Död | 10 mars 1940 (45 år) Stockholm |
Yrke | Författare |
Nationalitet | Sverige[1] |
Språk | Svenska |
Verksam | 1917-1938 |
Noterbara verk | Romanserien Fröknarna von Pahlen |
Make/maka | David Sprengel (1921–1940) |
Sida på Wikisource | Författare:Agnes von Krusenstjerna |
Agnes Julie Fredrika von Krusenstjerna (officiellt efternamn från 1921: Sprengel), född 9 oktober 1894 i Växjö, död 10 mars 1940 i Stockholm, var en svensk författare.
Familjebakgrund
[redigera | redigera wikitext]von Krusenstjerna föddes i Växjö men växte upp i Gävle och Stockholm. Hon var dotter till överste Ernst von Krusenstjerna och Eva Hamilton,[2] båda av adlig släkt, och var dotterdotters dotter till Erik Gustaf Geijer, dotterdotter till Adolf Ludvig Hamilton, brorsdotter till Edvard von Krusenstjerna och systerdotter till Hugo Hamilton som var morfar till Olof Lagercrantz.[3] Hon led periodvis av psykisk ohälsa och fick vårdas på mentalsjukhus. Agnes von Krusenstjerna gifte sig 1921 med David Sprengel.
Karriär
[redigera | redigera wikitext]von Krusenstjerna studerade vid Anna Sandströms högre lärarinneseminarium i Stockholm. Hon debuterade 1917 med Ninas dagbok som är en roman av flickbokskaraktär. Hon fick sitt stora genombrott med romanerna om Tony som publicerades mellan 1922 och 1926 och är utvecklingsromaner om en ung flicka i överklassmiljö. Serien bestod av tre delar, Tony växer upp, 1922, Tonys läroår, 1924 och Tonys sista läroår, 1926. Det som förorsakade att just dessa romaner fick stor genomslagskraft var att de var författade med en sexuell öppenhet som under det tidiga 1900-talet var mycket ovanlig. Romanerna skildrar också livet på sinnessjukanstalten Solna sjukhem.
Agnes von Krusenstjernas andra romanserie Fröknarna von Pahlen skapade stor kontrovers i Sverige i och med att de sju böckerna innehöll skildringar av samlag och homosexualitet samt incestmotiv. Detta ledde till vad som kom att kallas Krusenstjernafejden, eller von Pahlenfejden. Biblioteksbladet kallade romanserien för "En sjuk roman med delvis glänsande partier, men i sitt nuvarande skick oläsbar för en större allmänhet."[4] Krusenstjernafejden pågick under två år (1933–1935) och var en allmän kamp om litteraturens och diktningens relation gentemot de etiska och moraliska normerna som var gällande i dåtidens samhälle. I konflikten hade Krusenstjerna bland annat stöd av diktarna Eyvind Johnson, Johannes Edfelt, Elmer Diktonius och inte minst Karin Boye, som drog paralleller till den censur som rådde mot viss litteratur i Nazityskland. Den trängda författarinnan hade också stöd av journalisten och liberalen Torgny Segerstedt. Krusenstjernafejden nådde sin klimax 1935 på den diktarkonferens som hölls i Sigtuna, där ett av diskussionsämnena var diktning och moral. En central aspekt i fejden som helhet var kvinnors rättighet att verbalt uttrycka sig fritt och kampen kring en friare sexualmoral.
Den sista romanserien, den självbiografiska, Fattigadel (1935–1938 i fyra delar) blev aldrig avslutad. Den rör sig på ett lika direkt självbiografiskt plan som delar av Tonyböckerna, men närmar sig också vissa av författarinnans släktingar. Sista delen kulminerar i ett självmord som är en omdiktad version av Krusenstjernas kusin Viveca Hamiltons våldsamma suicid 1917, en händelse som hade chockat släkt och familj och som Krusenstjerna hade kommit att se som ett förebud om sin egen neuros.[5] Efter I livets vår insjuknade Krusenstjerna; i början av 1940 diagnosticerades hjärntumör och hon avled kort efter en operation i mars 1940. Hennes mor, som hon ofta hade pekat ut som sin fiende, fanns med vid hennes dödsbädd. Hon är begravd på Norra begravningsplatsen i Stockholm.[6]
Bland statens porträttsamlingar på Gripsholms slott återfinns Krusenstjerna utförd av Olga Raphael-Hallencreutz 1933.
Bibliografi
[redigera | redigera wikitext]Romaner
[redigera | redigera wikitext]- Ninas dagbok. 1917
- Helenas första kärlek. 1918
- Fru Esters pensionat. 1927
Tony-trilogin
[redigera | redigera wikitext]- Tony växer upp : scener ur ett barndomsliv. Stockholm: Bonnier. 1922. Libris 17576636. http://hdl.handle.net/2077/38285
- Tonys läroår : episoder ur en ungdom. Stockholm: Bonnier. 1924. Libris 17603536. http://hdl.handle.net/2077/38317
- Tonys sista läroår : resa till kejsarens hotell. Stockholm: Bonnier. 1926. Libris 17603540. http://hdl.handle.net/2077/38315
- Den blå rullgardinen. Stockholm: Bonnier. 1930. Libris 14635754. http://hdl.handle.net/2077/33558
- Kvinnogatan. Stockholm: Bonnier. 1930. Libris 14636654. http://hdl.handle.net/2077/33525
- Höstens skuggor. Stockholm: Bonnier. 1931. Libris 14636676. http://hdl.handle.net/2077/33530
- Porten vid Johannes. Stockholm: Bonnier. 1933. Libris 14636653. http://hdl.handle.net/2077/33563
- Älskande par. Stockholm: Bonnier. 1933. Libris 14636650. http://hdl.handle.net/2077/33573
- Bröllop på Ekered. Stockholm: Spektrum. 1935. Libris 17877475. http://hdl.handle.net/2077/38754
- Av samma blod. Stockholm: Bonnier. 1935. Libris 17636526. http://hdl.handle.net/2077/38393
Fattigadel
[redigera | redigera wikitext]Seriens egentliga titel är Viveka von Lagercronas historia
- Fattigadel. 1935
- Dunklet mellan träden. Stockholm: Bonniers. 1936. Libris q71lzwfhnk1sc79j. https://gupea.ub.gu.se/2077/78287
- Dessa lyckliga år. Stockholm: Bonniers. 1937. Libris r82mjbx5pgvxt8n5. https://gupea.ub.gu.se/2077/78309
- I livets vår. Stockholm: Bonniers. 1938. Libris fxgjdwqfc3ktggrs. https://gupea.ub.gu.se/2077/76815
Novellsamlingar
[redigera | redigera wikitext]- En dagdriverskas anteckningar. 1923
- Händelser på vägen. 1929
- Delat rum på Kammakaregatan. 1933
- En ung dam far till Djurgårdsbrunn. 1933
- Vivi, flicka med melodi. 1936
- En ung dam far till Djurgårdsbrunn. Stockholm: Bonnier. 1933. Libris 14636649. http://hdl.handle.net/2077/33565
Dikter
[redigera | redigera wikitext]- Nunnornas hus : Dikter. 1937
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ Libris, 17 maj 2018, läs online, läst: 24 augusti 2018.[källa från Wikidata]
- ^ von Krusenstierna, Emelie. ”Släkten von Krusenstierna, framstående personer”. http://www.krusenstierna.se/framstaende-personer/. Läst 2 juli 2016.
- ^ Lars Lönnroth Geijerarvet. En släkthistoria om dikt och galenskap, Atlantis 2019
- ^ Biblioteksbladet 1934
- ^ Lagercrantz 1951, Agnes von Krusenstjerna; Johannes Edfelts efterord till I livets vår i Krusenstjernas samlade skrifter.
- ^ Hitta graven
Vidare läsning
[redigera | redigera wikitext]Böcker om von Krusenstjerna
[redigera | redigera wikitext]- Lagercrantz, Olof: Agnes von Krusenstjerna, Bonnier, 1980 (delvis omarbetad från originalutgåvan 1951). ISBN 91-0-044979-2
- Mazzarella, Merete: Agnes von Krusenstjerna, Natur och Kultur, 1992. ISBN 91-27-03141-1
- Svanberg, Birgitta : Sanningen om kvinnorna: en läsning av Agnes von Krusenstjernas romanserie Fröknarna von Pahlen, Gidlund, 1989. ISBN 91-7843-007-0
- Teijler, Börje: Agnes von Krusenstjerna och David Sprengel, 1977. ISBN 91-7260-094-2
- Williams, Anna: Tillträde till den nya tiden: fem berättelser om när Sverige blev modernt: Ivar Lo-Johansson, Agnes von Krusenstjerna, Vilhelm Moberg, Moa Martinson, Östlings bokförlag, Symposion, 2002. ISBN 91-7139-567-9
- Williams, Anna : Agnes Julie Fredrika von Krusenstjerna i Svenskt kvinnobiografiskt lexikon
- Öhman, Anders: Apologier: en linje i den svenska romanen från August Strindberg till Agnes von Krusenstjerna, Östlings bokförlag, Symposion, 2001. ISBN 91-7139-511-3
- Örnkloo, Ulf: Agnes J F Krusenstjerna, von i Svenskt biografiskt lexikon (1975-1977)
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]- Agnes von Krusenstjerna, författarpresentation i Projekt Runeberg
- Agnes von Krusenstjernasällskapet
- Agnes von Krusenstjerna i Libris
- Ett urval av Agnes von Krusenstjernas romaner finns att ladda hem från Textalk - Klassisk svensk litteratur
- Agnes von Krusenstjerna (1894-1940) hos Litteraturbanken