2016-ban Kiskunmajsán egy régészeti leletmentés során egy éremlelet, valamint egy kincslelet kerü... more 2016-ban Kiskunmajsán egy régészeti leletmentés során egy éremlelet, valamint egy kincslelet került elő. A két leletegyüttes pénzeinek meghatározását V. Székely György végezte el. Jelen tanulmányunk célja a numizmatikai emlékanyag rövid ismertetése, amivel a feltáráson előkerült régészeti jelenségek keltezéséhez kívánunk hozzájárulni.
A late medieval hoard of sixty-one denarii and a silver looped button came to light at Mohács-Sár... more A late medieval hoard of sixty-one denarii and a silver looped button came to light at Mohács-Sárhát in Spring 2016. The hoard is made up of nova moneta issues minted between 1521 and1525. Thus, on the testimony of the latest issue, the burial of the hoard and the fact that it was not recovered can be associated with the withdrawal of the Turkish forces in 1526.
A szanki Haladás Tsz. területén 1971-ben egy
tatárjárás kori éremlelet került elő. Az éremlelet
ú... more A szanki Haladás Tsz. területén 1971-ben egy tatárjárás kori éremlelet került elő. Az éremlelet újravizsgálata során a magyar pénzek között olyan lemezpénzeket (H. 199 típus) azonosítottunk, melyek denárokból lettek átverve. Az átvert pénzekre jellemző, hogy felületük matt, illetve egy részükön látszik az alapveretből hátramaradt egykori ábrázolás nyoma. A lemezpénzeken leggyakrabban a denárok hátlapján lévő vonalkör azonosítható. Egy esetben azonban az elő- és a hátlapi ábrázolás is olyan�- nyira egyértelmű, hogy sikerült meghatározni az alapveretet. Ez esetben egy III. István uralkodási idejére meghatározott anonim denárról (H. 118) beszélhetünk. A feldolgozás során kérdés volt számunkra, hogy mit is ábrázolhat a H. 199 lemezpénz. Ennek megértésében a H. 69 denár volt a segítségünkre. A két pénz közötti hasonlóságokat felfedezve sikerült meghatározni, hogy ezek a veretek vélhetően koronát ábrázolnak. A H. 199 lemezpénz sematizált ábrázolásában a corona graeca, míg a H. 69 denár hátlapján a corona latina sematizált képét véltük felfedezni. A művészettörténeti és numizmatikai adatok együttes értelmezése lehetőséget biztosított a H. 199 lemezpénz keltezésére, amit véleményünk szerint 1172 és kb. 1180 körül bocsátottak ki. A művészettörténeti adatokat alapul véve a corona graecát az 1180-as években átépítették, és ekkor kapta meg a keresztpántokat. Amennyiben elfogadjuk, hogy a H. 69 denár a corona latina sematizált képét ábrázolja, úgy a kibocsátási idejét kb. 1180 és 1196 közé határozhatjuk meg. Az általunk felállított korrendet a tatárjárás kori lelethorizonthoz köthető érem- és kincsleletek általános érvényű időbeli összetétele is megerősíti.
A Mohács, Kálvin közi éremlelet feldolgozása során párhuzamok után kutatva felgyűjtöttük az össze... more A Mohács, Kálvin közi éremlelet feldolgozása során párhuzamok után kutatva felgyűjtöttük az összefüggésbe hozható leletegyütteseket. Már az elemzés legelején úgy tűnt, hogy az 1526. évi eseményekhez köthető numizmatikai lelethorizont képe kezd kirajzolódni. Ennek kapcsán alaposabban vizsgáltuk az érem- és kincsleletek összetételét, leletlajstromokat állítottunk fel. Így a késő középkori pénztörténet igen jelentős részét sikerült a leletegyüttesek segítségével megeleveníteni. Általuk behatóbban tanulmányoztuk a korszak pénzhasználatát, illetve megfigyelhettük és eredményeket vonhattunk le egy olyan időszakra vonatkozóan, amikor az aktuális fizetőeszköz egy gazdasági válság felé taszította az országot. Ennek kézzel fogható bizonyítéka az 1526. évi eseményekhez köthető érem- és kincsleletek összetétele. Elmondhatjuk, hogy az anyagi kultúra részét képező numizmatikai leletegyüttesek segítségével a megszokottól eltérő aspektusból értékelhető az 1526. évi események sorozata, mely eredmények által elsősorban a korszakról alkotott pénztörténeti, gazdaságtörténeti, régészeti és hadtörténeti ismereteink bővülését várhatjuk.
2016-ban Kiskunmajsán egy régészeti leletmentés során egy éremlelet, valamint egy kincslelet kerü... more 2016-ban Kiskunmajsán egy régészeti leletmentés során egy éremlelet, valamint egy kincslelet került elő. A két leletegyüttes pénzeinek meghatározását V. Székely György végezte el. Jelen tanulmányunk célja a numizmatikai emlékanyag rövid ismertetése, amivel a feltáráson előkerült régészeti jelenségek keltezéséhez kívánunk hozzájárulni.
A coin hoard and a treasure trove were found on a rescue excavation at Kiskunmajsa in 2016. The coins of both hoards were defined by György V. Székely. This paper provides a short description of these finds to assist the chronology of the archaeological phenomena.
A mongol pusztítást drámai módon jelenítik meg a nyomvonalas létesítmények megelőző régészeti fel... more A mongol pusztítást drámai módon jelenítik meg a nyomvonalas létesítmények megelőző régészeti feltárásai során dokumentált leégett házak, temetetlen halottak, elpusztult településrészletek. Az 1241-42 évi eseménysor másik közvetlen forráscsoportja a tatárjárás kori kincshorizont. A mongol hadak dúlása kapcsán földbe rejtett vagyontárgyak növekvő számban kerülnek elő a fémkereső műszer ásatásokon és terepbejárásokon való szakszerű alkalmazásának köszönhetően. Az elmúlt években Pest megyében több tatárjárás kori érem- és kincslelet került napvilágra, ezek közül az egyik legjelentősebb a jászkarajenői leletegyüttes.
2016-ban Kiskunmajsán egy régészeti leletmentés során egy éremlelet, valamint egy kincslelet kerü... more 2016-ban Kiskunmajsán egy régészeti leletmentés során egy éremlelet, valamint egy kincslelet került elő. A két leletegyüttes pénzeinek meghatározását V. Székely György végezte el. Jelen tanulmányunk célja a numizmatikai emlékanyag rövid ismertetése, amivel a feltáráson előkerült régészeti jelenségek keltezéséhez kívánunk hozzájárulni.
A late medieval hoard of sixty-one denarii and a silver looped button came to light at Mohács-Sár... more A late medieval hoard of sixty-one denarii and a silver looped button came to light at Mohács-Sárhát in Spring 2016. The hoard is made up of nova moneta issues minted between 1521 and1525. Thus, on the testimony of the latest issue, the burial of the hoard and the fact that it was not recovered can be associated with the withdrawal of the Turkish forces in 1526.
A szanki Haladás Tsz. területén 1971-ben egy
tatárjárás kori éremlelet került elő. Az éremlelet
ú... more A szanki Haladás Tsz. területén 1971-ben egy tatárjárás kori éremlelet került elő. Az éremlelet újravizsgálata során a magyar pénzek között olyan lemezpénzeket (H. 199 típus) azonosítottunk, melyek denárokból lettek átverve. Az átvert pénzekre jellemző, hogy felületük matt, illetve egy részükön látszik az alapveretből hátramaradt egykori ábrázolás nyoma. A lemezpénzeken leggyakrabban a denárok hátlapján lévő vonalkör azonosítható. Egy esetben azonban az elő- és a hátlapi ábrázolás is olyan�- nyira egyértelmű, hogy sikerült meghatározni az alapveretet. Ez esetben egy III. István uralkodási idejére meghatározott anonim denárról (H. 118) beszélhetünk. A feldolgozás során kérdés volt számunkra, hogy mit is ábrázolhat a H. 199 lemezpénz. Ennek megértésében a H. 69 denár volt a segítségünkre. A két pénz közötti hasonlóságokat felfedezve sikerült meghatározni, hogy ezek a veretek vélhetően koronát ábrázolnak. A H. 199 lemezpénz sematizált ábrázolásában a corona graeca, míg a H. 69 denár hátlapján a corona latina sematizált képét véltük felfedezni. A művészettörténeti és numizmatikai adatok együttes értelmezése lehetőséget biztosított a H. 199 lemezpénz keltezésére, amit véleményünk szerint 1172 és kb. 1180 körül bocsátottak ki. A művészettörténeti adatokat alapul véve a corona graecát az 1180-as években átépítették, és ekkor kapta meg a keresztpántokat. Amennyiben elfogadjuk, hogy a H. 69 denár a corona latina sematizált képét ábrázolja, úgy a kibocsátási idejét kb. 1180 és 1196 közé határozhatjuk meg. Az általunk felállított korrendet a tatárjárás kori lelethorizonthoz köthető érem- és kincsleletek általános érvényű időbeli összetétele is megerősíti.
A Mohács, Kálvin közi éremlelet feldolgozása során párhuzamok után kutatva felgyűjtöttük az össze... more A Mohács, Kálvin közi éremlelet feldolgozása során párhuzamok után kutatva felgyűjtöttük az összefüggésbe hozható leletegyütteseket. Már az elemzés legelején úgy tűnt, hogy az 1526. évi eseményekhez köthető numizmatikai lelethorizont képe kezd kirajzolódni. Ennek kapcsán alaposabban vizsgáltuk az érem- és kincsleletek összetételét, leletlajstromokat állítottunk fel. Így a késő középkori pénztörténet igen jelentős részét sikerült a leletegyüttesek segítségével megeleveníteni. Általuk behatóbban tanulmányoztuk a korszak pénzhasználatát, illetve megfigyelhettük és eredményeket vonhattunk le egy olyan időszakra vonatkozóan, amikor az aktuális fizetőeszköz egy gazdasági válság felé taszította az országot. Ennek kézzel fogható bizonyítéka az 1526. évi eseményekhez köthető érem- és kincsleletek összetétele. Elmondhatjuk, hogy az anyagi kultúra részét képező numizmatikai leletegyüttesek segítségével a megszokottól eltérő aspektusból értékelhető az 1526. évi események sorozata, mely eredmények által elsősorban a korszakról alkotott pénztörténeti, gazdaságtörténeti, régészeti és hadtörténeti ismereteink bővülését várhatjuk.
2016-ban Kiskunmajsán egy régészeti leletmentés során egy éremlelet, valamint egy kincslelet kerü... more 2016-ban Kiskunmajsán egy régészeti leletmentés során egy éremlelet, valamint egy kincslelet került elő. A két leletegyüttes pénzeinek meghatározását V. Székely György végezte el. Jelen tanulmányunk célja a numizmatikai emlékanyag rövid ismertetése, amivel a feltáráson előkerült régészeti jelenségek keltezéséhez kívánunk hozzájárulni.
A coin hoard and a treasure trove were found on a rescue excavation at Kiskunmajsa in 2016. The coins of both hoards were defined by György V. Székely. This paper provides a short description of these finds to assist the chronology of the archaeological phenomena.
A mongol pusztítást drámai módon jelenítik meg a nyomvonalas létesítmények megelőző régészeti fel... more A mongol pusztítást drámai módon jelenítik meg a nyomvonalas létesítmények megelőző régészeti feltárásai során dokumentált leégett házak, temetetlen halottak, elpusztult településrészletek. Az 1241-42 évi eseménysor másik közvetlen forráscsoportja a tatárjárás kori kincshorizont. A mongol hadak dúlása kapcsán földbe rejtett vagyontárgyak növekvő számban kerülnek elő a fémkereső műszer ásatásokon és terepbejárásokon való szakszerű alkalmazásának köszönhetően. Az elmúlt években Pest megyében több tatárjárás kori érem- és kincslelet került napvilágra, ezek közül az egyik legjelentősebb a jászkarajenői leletegyüttes.
Uploads
tatárjárás kori éremlelet került elő. Az éremlelet
újravizsgálata során a magyar pénzek között
olyan lemezpénzeket (H. 199 típus) azonosítottunk,
melyek denárokból lettek átverve. Az átvert
pénzekre jellemző, hogy felületük matt, illetve
egy részükön látszik az alapveretből hátramaradt
egykori ábrázolás nyoma.
A lemezpénzeken leggyakrabban a denárok hátlapján
lévő vonalkör azonosítható. Egy esetben
azonban az elő- és a hátlapi ábrázolás is olyan�-
nyira egyértelmű, hogy sikerült meghatározni az
alapveretet. Ez esetben egy III. István uralkodási
idejére meghatározott anonim denárról (H. 118)
beszélhetünk.
A feldolgozás során kérdés volt számunkra, hogy
mit is ábrázolhat a H. 199 lemezpénz. Ennek megértésében
a H. 69 denár volt a segítségünkre.
A két pénz közötti hasonlóságokat felfedezve
sikerült meghatározni, hogy ezek a veretek vélhetően
koronát ábrázolnak. A H. 199 lemezpénz
sematizált ábrázolásában a corona graeca, míg a
H. 69 denár hátlapján a corona latina sematizált
képét véltük felfedezni.
A művészettörténeti és numizmatikai adatok
együttes értelmezése lehetőséget biztosított
a H. 199 lemezpénz keltezésére, amit véleményünk
szerint 1172 és kb. 1180 körül bocsátottak ki.
A művészettörténeti adatokat alapul véve a corona
graecát az 1180-as években átépítették, és
ekkor kapta meg a keresztpántokat. Amennyiben
elfogadjuk, hogy a H. 69 denár a corona latina
sematizált képét ábrázolja, úgy a kibocsátási
idejét kb. 1180 és 1196 közé határozhatjuk meg.
Az általunk felállított korrendet a tatárjárás kori
lelethorizonthoz köthető érem- és kincsleletek általános
érvényű időbeli összetétele is megerősíti.
Általuk behatóbban tanulmányoztuk a korszak pénzhasználatát, illetve megfigyelhettük és eredményeket vonhattunk le egy olyan időszakra vonatkozóan, amikor az aktuális fizetőeszköz egy gazdasági válság felé taszította az országot. Ennek kézzel fogható bizonyítéka az 1526. évi eseményekhez köthető érem- és kincsleletek összetétele. Elmondhatjuk, hogy az anyagi kultúra részét képező numizmatikai leletegyüttesek segítségével a megszokottól eltérő aspektusból értékelhető az 1526. évi események sorozata, mely eredmények által elsősorban a korszakról alkotott pénztörténeti, gazdaságtörténeti, régészeti és hadtörténeti ismereteink bővülését várhatjuk.
A coin hoard and a treasure trove were found on a rescue excavation at Kiskunmajsa in 2016. The coins of both hoards were defined by György V. Székely. This paper provides a short description of these finds to assist the chronology of the archaeological phenomena.
tatárjárás kori éremlelet került elő. Az éremlelet
újravizsgálata során a magyar pénzek között
olyan lemezpénzeket (H. 199 típus) azonosítottunk,
melyek denárokból lettek átverve. Az átvert
pénzekre jellemző, hogy felületük matt, illetve
egy részükön látszik az alapveretből hátramaradt
egykori ábrázolás nyoma.
A lemezpénzeken leggyakrabban a denárok hátlapján
lévő vonalkör azonosítható. Egy esetben
azonban az elő- és a hátlapi ábrázolás is olyan�-
nyira egyértelmű, hogy sikerült meghatározni az
alapveretet. Ez esetben egy III. István uralkodási
idejére meghatározott anonim denárról (H. 118)
beszélhetünk.
A feldolgozás során kérdés volt számunkra, hogy
mit is ábrázolhat a H. 199 lemezpénz. Ennek megértésében
a H. 69 denár volt a segítségünkre.
A két pénz közötti hasonlóságokat felfedezve
sikerült meghatározni, hogy ezek a veretek vélhetően
koronát ábrázolnak. A H. 199 lemezpénz
sematizált ábrázolásában a corona graeca, míg a
H. 69 denár hátlapján a corona latina sematizált
képét véltük felfedezni.
A művészettörténeti és numizmatikai adatok
együttes értelmezése lehetőséget biztosított
a H. 199 lemezpénz keltezésére, amit véleményünk
szerint 1172 és kb. 1180 körül bocsátottak ki.
A művészettörténeti adatokat alapul véve a corona
graecát az 1180-as években átépítették, és
ekkor kapta meg a keresztpántokat. Amennyiben
elfogadjuk, hogy a H. 69 denár a corona latina
sematizált képét ábrázolja, úgy a kibocsátási
idejét kb. 1180 és 1196 közé határozhatjuk meg.
Az általunk felállított korrendet a tatárjárás kori
lelethorizonthoz köthető érem- és kincsleletek általános
érvényű időbeli összetétele is megerősíti.
Általuk behatóbban tanulmányoztuk a korszak pénzhasználatát, illetve megfigyelhettük és eredményeket vonhattunk le egy olyan időszakra vonatkozóan, amikor az aktuális fizetőeszköz egy gazdasági válság felé taszította az országot. Ennek kézzel fogható bizonyítéka az 1526. évi eseményekhez köthető érem- és kincsleletek összetétele. Elmondhatjuk, hogy az anyagi kultúra részét képező numizmatikai leletegyüttesek segítségével a megszokottól eltérő aspektusból értékelhető az 1526. évi események sorozata, mely eredmények által elsősorban a korszakról alkotott pénztörténeti, gazdaságtörténeti, régészeti és hadtörténeti ismereteink bővülését várhatjuk.
A coin hoard and a treasure trove were found on a rescue excavation at Kiskunmajsa in 2016. The coins of both hoards were defined by György V. Székely. This paper provides a short description of these finds to assist the chronology of the archaeological phenomena.