KOLOKACIJSKA KOMPETENCIJA NEIZVORNIH KORISNIKA ENGLESKOG JEZIKA MEDICINSKE STRUKE
Sonja Koren, prof.1
dr. sc. Jasmina Rogulj, prof.2
KOLOKACIJSKA KOMPETENCIJA NEIZVORNIH
KORISNIKA ENGLESKOG JEZIKA MEDICINSKE STRUKE
Izvorni znanstveni rad / Original scientific paper
UDK 811.111:61
Zadnjih dvadeset godina raste svijest o važnosti usvajanja leksičkih kolokacija u učenju
stranog jezika. Kolokacijska se kompetencija očituje u upotrebi kombinacija riječi koje se
na sintagmatskoj razini pojavljuju zajedno i pri tome ulaze u različite semantičke odnose.
Svojom kolokacijskom kompetencijom izvorni govornici prepoznaju kolokacije, dok neizvorni korisnici kolokacijsko slaganje moraju učiti, te nije dovoljno usvojiti samo značenje
riječi nego i njen kolokacijski raspon. Kolokacije predstavljaju veliki problem za neizvorne
korisnike zbog utjecaja njihovog materinskog jezika. Ovo se istraživanje bavi glagolskim
kolokacijama engleskog jezika medicinske struke. Cilj je istražiti razinu kolokacijske kompetencije studenata 5. i 6. godine medicine, najčešće greške u upotrebi, pojavljuju li se
greške češće na receptivnoj ili produktivnoj razini te percepciju studenata o načinu na koji
najčešće usvajaju kolokacije.
Ključne riječi: kolokacije, kolokacijska kompetencija, medicinski engleski, studenti.
1. Uvod
Ovo će se istraživanje baviti engleskim jezikom medicinske struke, jer je njegovo poznavanje od presudne važnosti da bi se pratio razvoj medicine znajući da je gotovo cjelokupna
medicinska literatura napisana na engleskom jeziku i da je službeni jezik većine medicinskih
konferencija engleski. Višerječne jedinice, koje uključuju kolokacije, imaju vrlo značajnu
ulogu i u učenju i u upotrebi jezika (Nation and Webb, 2011). Veliki dio engleskog jezika s
kojim se učenici susreću i koriste u stvarnom engleskom se sastoji od takvih leksičkih isječaka
(Biber, Conrad i Cortes, 2004 prema Phoocharoensil, 2014). Iz ovog proizlazi da učeničko
razumijevanje i produkcija engleskog kao stranog jezika mogu biti olakšani znanjem višerječnih jedinica. Inkorporiranje kolokacija u nastavne planove i programe engleskog jezika je
sada i u budućnosti neizbježno; štoviše, istraživanje višerječnih jedinica će, prema Nation i
1
2
Sveučilišni odjel zdravstvenih studija Sveučilišta u Splitu
Sveučilišni odjel stručnih studija Sveučilišta u Splitu
19
Sonja Koren, Jasmina Rogulj
Webbu i dalje biti središnji dio istraživanja izrade kurikuluma i teorije i prakse učenja jezika
(Phoocharoensil, 2014).
2. Pregled literature
2.1. Definicija i klasifikacija kolokacija
J. R. Firth je prvi put upotrijebio termin kolokacija pedesetih godina prošlog stoljeća. Firth
(1957) kolokaciju ne smatra samo jednom razinom značenja, već i sintagmatskom kombinacijom dviju riječi. Ivir pojam kolokacije definira kao susmještaj (prema latinskom com ‘zajedno’
+ locare ‘smjestiti’), odnosno suprotstavljanje ili kombiniranje riječi u sintagmatskome nizu
(Ivir, 1992–1993: prema Stojić, Murica, 2010: 112). „U literaturi prevladava binarni pristup
raščlanjivanju kolokacijske sveze na njezine sastavnice, prema kojemu se razlikuje glavna
sastavnica čiji se značenjski potencijal prilagođuje značenjskomu potencijalu promjenjivih
sastavnica s kojima tvori svezu. Ustaljeni i najfrekventniji naziv za promjenjivu sastavnicu jest
kolokat“ (Siepmann, Sinclair, Benson, Pritchard, Otani, Ivir, Borić i dr., sve u Blagus Bartolec,
2012: 55). Hausmann je prvi 1984. godine uveo nazive baza i kolokator za jedinice koje tvore
kolokaciju, a koji su uvriježeni još i danas. Podjela kolokacije na njezine sastavnice bitna je i
za klasifikaciju strukture kolokacija koja se može odrediti prema gramatičkoj strukturi ili
prema vrsti riječi kojoj pripada baza. Uvriježena strukturna klasifikacija kolokacija je Bensonova, koji prema vrsti riječi koja dominira u kolokacijskoj svezi razlikuje gramatičke i leksičke
kolokacije. Gramatičkim kolokacijama smatra sveze riječi koje se sastoje od dominirajućega
dijela (glagola, imenice ili pridjeva) i podređenog dijela (prijedloga), a leksičkim kolokacijama one sastavljene od dviju ravnopravnih leksičkih jedinica. (Benson, 1985 prema Stojić,
Murica, 2010: 111-125). „Obično ne sadrže rečenice, infinitive ili prijedloge. Drugim riječima,
najvažnije leksičke kolokacije su pridjev + imenica, imenica + glagol, glagol + imenica, prilog
+ pridjev i glagol + prilog“ (Duplančić Rogošić, 2014: 172).
2.2. Važnost kolokacija u usvajanju jezika
Pri usvajanju jezika upotreba kolokacija predstavlja poseban problem za neizvorne korisnike zbog oslanjanja na materinski jezik. Istraživanje je pokazalo da su greške u kolokacijama među najučestalijim greškama neizvornih korisnika.
Prikaz 1. Hijerarhija grešaka prema McCretton i Rider.
NAJOZBILJNIJE:
NAJMANJE OZBILJNE:
Rječnik > pisanje > negacija > redoslijed riječi > prijedlozi > glagolski oblici > slaganje
Izvor: preuzeto od James (1998, p. 229).
Prema McCrettonu i Rideru leksičke greške su najozbiljnije. „Govornika se može razumjeti
ako upotrijebi krivo vrijeme, ali upotreba krive riječi može izazvati nerazumjevanje“
(McCretton and Rider prema James, C., 1998). „Neizvorni korisnik mora prepoznati kolokaciju
kao vezanu sintagmu da bi izbjegao prevođenje svake pojedinačne sastavnice ili istovjetne
20
KOLOKACIJSKA KOMPETENCIJA NEIZVORNIH KORISNIKA ENGLESKOG JEZIKA MEDICINSKE STRUKE
strukture u materinskome jeziku“ (Stojić, Murica, 2010: 118). Ako nije upoznat s pojmom
kolokacija neizvorni korisnik može tvoriti kombinacije leksičkih jedinica koje zvuče neprirodno i pogrešno, ponekad i smiješno (Leonardi V., 2000). To je razlog zbog kojeg je Hill
(1999) predložio termin „kolokacijska kompetencija“ i insistirao na usvajanju rječnika ne
samo učenjem značenja riječi, već i njenog kolokacijskog raspona.
2.3. Prethodna relevantna istraživanja o usvajanju engleskih kolokacija u
stranom jeziku
Mnogi istraživači su proučavali kolokacijsku kompetenciju kao važnu komponentu usvajanja vokabulara. Abbas Brashi (2012) je u svom istraživanju pokazao da ispitanici postižu bolje
rezultate u receptivnim vještinama slušanja i čitanja, dok je u produktivnim vještinama govora
i pisanja upotreba širokog raspona kolokacija uglavnom ograničena. To je razlog zašto je to
jedno od područja kojem je potrebno pokloniti više pažnje u istraživanju i nastavi. Glavni problem leži, dakle, ne samo u razumijevanju značenja kolokacija, već i u njihovoj sposobnosti da
ih koriste na odgovarajući način u pisanju i govoru. Čini se da je transfer s materinskog jezika
najvažniji faktor kolokacijskih pogrešaka. Studenti uvelike ovise o kolokacijskim uzorcima iz
njihovog materinskog jezika i oslanjaju se na sinonimiju i poopćenje (Phoocharoensil, 2014).
Antle, J. B. (2012) uspoređuje učenje vokabulara individualnim riječima sa učenjem vrlo učestalih glagolskih kolokacija. Rezultati su pokazali da studenti percipiraju učenje vokabulara putem
kolokacija mnogo korisnijim. Martynska (2004) je analizirala kolokacijsku kompetenciju poljskih učenika u engleskome kao stranome jeziku. Postignuti rezultati su potvrdili hipotezu da se
učenjem individualnih riječi ne može postići visoka razina fluentnosti u stranom jeziku. Autorica naglašava da je neophodno poznavanje načina na koji se riječi kombiniraju u isječke karakteristične za jezik. Henriksen (2011) ukazuje da je razvoj kolokacijskog znanja spor i neujednačen te da produktivna razina jasno zaostaje za receptivnom. Napominje da bi, s obzirom da su
kolokacije manje učestale od riječi koje ih sačinjavaju, učenici trebali biti dovoljno izloženi kolokacijama da bi stvarali, jačali i održavali asocijativne veze između sastavnih dijelova, što uglavnom nije slučaj. Laufer i Waldman (2011) u svom istraživanju pokazuju da se učenici radije služe
individualnim riječima nego kolokacijama i da skoro polovina pogrešnih kolokacija proizlazi iz
utjecaja materinskog jezika te da se te greške ne smanjuju tijekom učenja. Autori Oxford
Collocations Dictionary-a (2002) također naglašavaju ulogu kolokacija u jeziku, tvrdeći da „nijedan dio govornog ili pisanog jezika nije potpuno bez kolokacija. Svaki učenik odabirom prave
kolokacije čini svoj govor prirodnijim i sličnijim izvornom govorniku. Štoviše, jezik bogat kolokacijama je u isto vrijeme i precizniji jer je značenje riječi uvijek određeno kontekstom, a kolokacija je ta koja daje kontekst. Zahvaljujući tome učenici se mogu jasnije izraziti i preciznije
prenijeti poruku koju žele prenijeti.“
Među istraživanjima nema puno onih koje se bave kolokacijama u engleskom jeziku
medicinske struke. U Hrvatskoj se Pavičić Takač, Miščin (2014) u svom istraživanju bave leksemima engleskoga jezika medicinske struke i njihovim glagolskim kolokatima. Različite grupe
neizvornih korisnika engleskog jezika medicinske struke, studenti medicine i liječnici, su rješavale zadatke na receptivnoj i produktivnoj razini. Bolji rezultati su sveukupno postignuti na
receptivnoj razini, a liječnici su pokazali veći nivo znanja kolokacija na produktivnoj razini od
studenata, što autorice objašnjavaju duljoj i intenzivnoj izloženosti medicinskom engleskom
21
Sonja Koren, Jasmina Rogulj
jeziku pisanjem i čitanjem stručnih članaka neophodnim za njihov profesionalni razvoj i
zaključuju da se poznavanje kolokacija povećava kontinuiranom i aktivnom upotrebom
medicinskog engleskog jezika.
Štefić, Mravak-Stipetić, Borić (2010) na primjerima iz oralne medicine ispituju značenja
pojedinih riječi koje čine kolokaciju i pokazuju kako se prototipno značenje izraženo u jednom jeziku prenosi i u drugi jezik, te kako se kolokacije razlikuju u dvama jezicima. Posebnu
pažnju treba posvetiti tim razlikama da bi se postigla istoznačnost jer jezici nisu simetrični.
Autorice preporučuju čitanje kao odličan način za učenje kolokacija jer se u tekstu one nalaze
u određenom kontekstu i zvuče prirodno.
3. Opis istraživanja
3.1. Ispitanici
Ispitanici su bili redoviti studenti pete i šeste godine studija medicine Medicinskog Fakulteta Sveučilišta u Splitu akademske godine 2014/2015. Sudjelovalo su 84 ispitanika. Predmet
medicinski engleski jezik je obvezan za sve studente bez obzira na duljinu prethodnog učenja. Broj godina učenja je prikazan u tablici 1.
Tablica 1. Broj godina učenja engleskoga jezika.
Godine
učenja
N
%
0–4
5 – 10
11 – 15
16 – 20
Ukupno
3
32
42
7
84
3,6
38,1
50
8,3
100,0
Izvor: vlastito istraživanje.
Studenti imaju po 20 sati nastave medicinskog engleskog jezika na svakoj od 6 godina
studija. Izabrani su studenti završnih godina kako bi se provjerilo stečeno znanje kolokacija.
Tijekom nastave prepoznavali su kolokacije u izabranim nastavnim tekstovima te ih upotrebljavali u simuliranim situacijama.
3.2. Cilj istraživanja
Cilj ovog istraživanja je istražiti razinu kolokacijske kompetencije studenata 5. i 6. godine
medicine, najčešće greške u upotrebi, pojavljuju li se greške češće na receptivnoj ili produktivnoj razini te percepciju studenata o načinu na koji najčešće usvajaju kolokacije.
3.3. Instrument
Instrument mjerenja kolokacijske kompetencije ispitanika bio je test od dvije skupine
zadataka. Prvi zadatak sadržavao je deset pitanja i testirao je receptivnu razinu poznavanja
22
KOLOKACIJSKA KOMPETENCIJA NEIZVORNIH KORISNIKA ENGLESKOG JEZIKA MEDICINSKE STRUKE
kolokacija, a sastavljen je od pitanja višestrukog izbora. Drugi zadatak je također sadržavao
deset pitanja. Podijeljen je u dva dijela koja su provjeravala produktivnu razinu znanja, a činili
su ih prijevod s hrvatskog na engleski jezik i s engleskog na hrvatski. U trećem studenti procjenjuju na Likertovoj skali od 1 do 5 (od 1 – nikad do 5 – uvijek) koliko često i na koji način
smatraju da usvajaju kolokacije u engleskom jeziku medicinske struke. Kolokacije su odabrane prema kriteriju njihovog pojavljivanja u nastavnim materijalima.
3.4. Postupak
Testiranje je provedeno za vrijeme redovite nastave na Medicinskome fakultetu u Splitu.
Nakon što im je na hrvatskome jeziku objašnjen način rješavanja testa, imali su 30 minuta na
raspolaganju za odgovore. Svaka skupina zadataka je imala maksimalno 10 bodova, ukupno
20. Svaki točan odgovor je vrednovan jednim bodom. Točnim odgovorom priznavale su se
kolokacije iz rječnika kolokacija (Oxford Collocations Dictionary, 2002) i Glosara najčešćih
glagolskih kolokacija u engleskom jeziku medicinske struke (Miščin E., 2012). U prijevodu se
pazilo na potcrtane kolokacije i nije se provjeravala točnost prijevoda ostalih dijelova rečenice već samo razina poznavanja kolokacija.
4. Rezultati i rasprava
Rezultati testiranja analizirani su programom SPSS 20 (Statistički paket za društvene znanosti), pomoću kojeg je izvedena statistička analiza podataka (deskriptivna statistika i korelacija).
Tablica 2. Prikaz deskriptivne statistike za pojedine zadatke.
N
84
84
84
I. Circle the correct answer
II. Translate into Croatian
III. Translate into English
Min %
20
0
0
Max %
100
80
100
M%
67,38
33,81
30,71
Std
17,977
16,998
24,729
Izvor: vlastito istraživanje.
Iz navedenih podataka se vidi da su studenti postigli bolje rezultate u zadacima receptivne razine, dakle onima sa ponuđenim odgovorima, nego u onima gdje su morali sami
ponuditi točnu kolokaciju.
4.1. Zadatak višestrukog izbora
Ispitanici su dobili zadatak u kojem su u svakoj od 10 rečenica morali izabrati jedan od 3
ponuđena odgovora. U tablici 3 predstavljeni su rezultati zadatka višestrukog izbora.
Kako vidimo u tablici 3, u zadatku višestrukog izbora 30% studenata je upotrijebilo
pogrešnu kolokaciju „make the diagnosis“ umjesto „establish the diagnosis“ što se može objasniti utjecajem materinskog jezika („napraviti dijagnozu“). Kod 22,6% studenata materinski
jezik je utjecao da upotrijebe kolokaciju „palpitate (opipati) the abdomen“ umjesto točne
23
Sonja Koren, Jasmina Rogulj
Tablica 3. Rezultati zadatka višestrukog izbora.
Ciljana Kolokacija
Establish the diagnosis
Develop headache
Contract influenza
Excrete water
Affect growth
Aggravate injury
Vomit blood
Cause seizures
Feel the abdomen
Provide relief
Hrvatski prijevod
Postaviti dijagnozu
Dobiti glavobolju
Dobiti gripu
Izlučiti vodu
Utjecati na rast
Pogoršati ozljedu
Povraćati krv
Izazvati epileptični napadaj
Opipati trbuh
Pružiti olakšanje
Točno (%)
69
77,4
53,6
70,2
79,8
56
73,8
46,4
72,6
76,2
Najčešće pogreške
Make the diagnosis
Acquire headache
Collect influenza
Evacuate water
Disturb growth
Impair injury
Throw up
Provoke seizures
Palpitate
Give relief
Izvor: vlastito istraživanje.
„feel the abdomen“. Za studente (njih 53,6%) je najveći problem predstavljala kolokacija
„cause seizures“, jer su umjesto nje upotrijebili kolokaciju „provoke seizures“. Ovdje se radi o
aproksimaciji, pojavi da se student koristi kolokatom koji je približan ciljanom kolokatu. Iako
oba glagola znače „izazvati“, u medicinskom engleskom značenje kolokacije „cause seizures“
je „izazvati epileptični napadaj“, dok „provoke seizures“ znači „potaknuti epileptični napadaj“.
Isto se dogodilo i s kolokacijom „vomit blood“, umjesto koje je 21,4% studenata upotrijebilo
kolokaciju „throw up blood“. Oba glagola imaju značenje „povraćati“, ali „vomit blood“ je točna
kolokacija. Za „injury“ je 25% studenata upotrijebilo krivu kolokaciju impair, dok je 56% upotrijebilo točnu „aggravate“. 70.2% studenata je točno upotrijebilo kolokaciju „excrete water“
nasuprot 22,6% koji su upotrijebili pogrešnu „evacuate“. 13,1% studenata nije prepoznalo
točnu kolokaciju „develop headache“ već je upotrijebilo netočnu „acquire headache“. Začuđujuće mnogo studenata (39,2%) je za „dobiti gripu“ izabralo „collect influenza“ umjesto
točne kolokacije „contract influenza“. Vjerojatni razlog za to je glagol „contract“, čije primarno
značenje nije „dobiti bolest“. Najveći broj studenata (79,8%) je upotrijebio točnu kolokaciju
„affect growth“, dok ih je 11,9% izabralo „disturb“, vjerojatno zbog utjecaja materinskog
jezika („poremetiti rast“).
4.2. Zadaci s prijevodom
Studenti su dobili dva zadatka koji su provjeravali njihovo poznavanje kolokacija u engleskom jeziku medicinske struke i sposobnost točnog prevođenja na hrvatski jezik. U prvom su
morali prevesti pet rečenica s engleskog na hrvatski, a u drugom s hrvatskog na engleski
jezik. Studenti su upozoreni da pri prijevodu posebnu pažnju obrate na potcrtane kolokacije.
Greške koje se nisu odnosile na kolokacije nisu analizirane.
Kolokaciju abort migraine je sa zaustaviti, prekinuti migrenu točno prevelo 52 studenata ili
61,9%, vjerojatno zbog transfera iz materinskog jezika, jer je primarno značenje glagola
abort abortirati ili pobaciti, prekinuti trudnoću. Najčešću grešku u prijevodu ove kolokacije je
napravilo 7% ispitanika s prijevodom spriječiti migrenu, a ostali su se uglavnom oslanjali na
riječi s približnim značenjem.
24
KOLOKACIJSKA KOMPETENCIJA NEIZVORNIH KORISNIKA ENGLESKOG JEZIKA MEDICINSKE STRUKE
Tablica 4. Rezultati zadatka s prijevodom kolokacija s engleskoga na hrvatski jezik.
Ciljana
kolokacija
Hrvatski
prijevod
Točan
prijevod
Abort
migraine
headache
Zaustaviti
migrenu
61,9%
Sustain a
broken arm
Pretrpjeti
prijelom
ruke
6%
Release into
the
bloodstream
Otpustiti u
krvotok
Develop
bedsores
Dobiti
dekubitus
Ubrzati,
Precipitate an
pospješiti
attack
napad
Najčešće
pogreške
Spriječiti
migrenu
7%
Ostali
odgovori
Spriječiti migrenu, ublažiti migrenu,
uzrokovati migrenu, omogućiti
prestanak migrene, smanjiti migrenu,
poništiti migrenu, izazvati migrenu,
dovesti do prestanka migrene,
prevenirati migrenu
Slomiti ruku Zadobiti prijelom, zaraditi prijelom,
40%
završiti sa prijelomom
79,8%
Osloboditi
u krvotok
2%
Lučiti u krvotok, povisiti u krvotoku,
uzrokovati u krvotoku, poticati
lučenje u krvotok, izazvati izlučivanje
u krvotok, uzrokovati porast u
krvotoku
16,7%
Razviti
dekubitus
60%
Javiti se, dobiti ozljede ležanja,
oboliti od dekubitusa, osjećati se loše
4,8%
Uzrokovati
napad
27%
Dovesti do napada, izazvati napad,
prethoditi napadu, provocirati
napad, precipitirati napad, ukazati na
napad, pogodovati napadu, rizici
napada, okidači napada,
Izvor: vlastito istraživanje.
Mali broj studenata (6%) je točno preveo kolokaciju sustain a broken arm s pretrpjeti prijelom ruke. Ispitanicima je glagol sustain predstavljao problem u svom medicinskom značenju,
jer su ga u 40% slučajeva izbjegli i kolokaciju preveli sa slomiti ruku. 33,3% studenata ponudilo je prijevod zadobiti prijelom u čemu se vidi utjecaj materinskog jezika.
Kolokacija release into the bloodstream nije predstavljala problem za 79,8% studenata
zbog ekvivalenta u hrvatskom jeziku. Ostali ponuđeni odgovori su bili „osloboditi u krvotok“,
lučiti u krvotok, povisiti epinefrin, uzrokovati izlučivanje epinefrina, poticati izlučivanje epinefrina, izazvati izlučivanje epinefrina, uzrokovati porast epinefrina.
Kolokacija develop bedsores je predstavljala veliki problem zbog primarnog značenja glagola develop – razviti, razviti se, pa je stoga veliki broj studenata (60%) tu kolokaciju preveo s
razviti dekubitus. Točan odgovor dobiti dekubitus je ponudilo 16,7% studenata.
Kolokacija precipitate an attack je prouzročila teškoće pri prijevodu zbog nepoznavanja glagola precipitate (ubrzati, pospješiti). Mali broj studenata je ponudio točan prijevod te kolokacije
ubrzati, pospješiti napad, dok ju je 27% studenata prevelo s uzrokovati napad. Jedan student je
pretvorio engleski glagol precipitate u nepostojeći hrvatski glagol precipitirati.
25
Sonja Koren, Jasmina Rogulj
Tablica 5. Rezultati zadatka s prijevodom kolokacija s hrvatskog na engleski jezik.
Ciljana
kolokacija
Engleski
prijevod
Suzbiti
simptome
Suppress
the
symptoms
Podvrgnuti
kirurškom
zahvatu
Have /
Undergo
surgery
Točan
prijevod
Najčešće
pogreške
14,3%
Stop the
symptoms
8%
20,2%
Will be
operated
9,6%
Nadražiti
želudac
Irritate the
stomach
14,3%
Upset the
stomach
17,8%
Naškoditi
fetusu
Harm a
foetus
47,6%
Affect a
foetus
8,3%
Naručiti
ultrazvuk
Order
ultrasound
57,1%
Ostali
odgovori
Prevent the symptoms, abort the
symptoms, decrease the symptoms,
aleviate the symptoms, eliminate the
symptoms, deprive of the symptoms
reduce the symptoms, provide relief,
lower the symptoms
Undertake surgery, go on surgery,
apply surgery, go under surgery, obtain surgery, set for surgic procedure,
surgery will be made, will have surgery, will be subjected to surgery, will
be taken to the operation, go through
surgery, go to surgery, will be admitted for surgery
Affect the stomach, cause nausea, provoke stomach, aggravate the stomach,
cause sore stomach, harm the stomach, arouse the stomach, stomach is
bad
Damage a foetus, hurt a foetus, make
trouble to a foetus, cause damage to a
foetus
Ask ultrasound, offer ultrasound, make
Request
ultrasound, ordinate ultrasound, receiultrasound
ve ultrasound, schedule ultrasound,
2,4%
sign for ultrasound
Izvor: vlastito istraživanje.
Kolokaciju suzbiti simptome je pravilno prevelo 14,3% studenata. Problem je predstavljao
glagol suzbiti zbog nepoznavanja kojeg je 8% studenata prevelo ovu kolokaciju kao stop the
symptoms, a ostali su ponudili druge glagole koji se u tom značenju ne mogu upotrijebiti.
U kolokaciji podvrgnuti operaciji glagol podvrgnuti je predstavljao problem velikom dijelu
studenata. Tu je kolokaciju ispravno prevelo 20,2%, a 9,6% ju je pogrešno prevelo kao will be
operated. Ostali su upotrijebili puno različitih glagola, od kojih neki ne mogu stajati uz imenicu surgery, a neki imaju aproksimativno značenje.
Kolokaciju nadražiti želudac točno je prevelo 14,3% ispitanika. Najčešću grešku upset the
stomach je napravilo 17,8% studenata, a ostali su upotrijebili glagole koji se ne mogu pojavljivati u ovom kontekstu.
26
KOLOKACIJSKA KOMPETENCIJA NEIZVORNIH KORISNIKA ENGLESKOG JEZIKA MEDICINSKE STRUKE
Kolokacija naškoditi fetusu je prevedena s harm a foetus (47,6%). 8,3% ispitanika ju je preveo s affect a foetus, a ostali su upotrebljavali kolokate približne ciljanom.
Kolokacija naručiti ultrazvuk nije predstavljala problem za 57,1% studenata zbog ekvivalenta u hrvatskom jeziku i ispravno su je preveli kao order ultrasound. Najčešću grešku pri
prijevodu ove kolokacije je napravilo 2,4% ispitanika s request ultrasound. Ostali ispitanici
upotrijebili su glagole koji se ne mogu koristiti u ovom značenju, npr ordinate ili receive ultrasound, a neki su koristili kolokate doslovno prevedene iz hrvatskog jezika (sign for ultrasound
– upisati se za ultrazvuk).
Tablica 6 pokazuje rezultate deskriptivne statistike za receptivnu, produktivnu i sveukupnu kolokacijsku kompetenciju.
Tablica 6. Kolokacijska kompetencija.
Receptivno znanje kolokacija
Produktivno znanje kolokacija - ukupno
Ukupno
N
84
84
84
min
20
0
10
max
100
80
85
mean
67,38
31,90
49,76
SD
17,977
17,526
14,560
Izvor: vlastito istraživanje.
Nimalo ne iznenađuje činjenica da su bolji rezultati postignuti na receptivnoj razini, na
kojoj su ispitanici trebali izabrati točnu kolokaciju između tri ponuđene. Ipak se mora naglasiti činjenica da su neki od odgovora mogli biti i slučajno pogođeni. Puno je teži zadatak za
ispitanike predstavljao prijevod jer su trebali proizvesti točnu kolokaciju i na materinskom i
na stranom jeziku. Strategije kojima su najčešće služili u situacijama kad nisu znali točan
odgovor su bile doslovan prijevod s prvog jezika i aproksimacija. Ispitanici su često pribjegavali doslovnom prijevodu kad se nisu mogli sjetiti odgovarajućeg glagola (npr. doslovni prijevod glagola develop kao razviti u kolokaciji develop bedsores – dobiti dekubitus). Imali su
problema i u pronalaženju pravog kolokata u materinskom jeziku, npr. sustain a broken arm
je kolokacija koja je zadala muke velikom broju studenata jer im nije bio poznat glagol
sustain. Samo 6% ispitanika ga je točno prevelo, a 40% ih se fokusiralo na broken arm i cijelu
kolokaciju prevelo sa slomiti ruku ili kolokacijama zadobiti, zaraditi prijelom. Ispitanici su se
također služili aproksimacijom kad ne bi znali točan odgovor, tj. upotrijebili bi riječ sa sličnim
značenjem (npr. upset umjesto irritate u kolokaciji irritate the stomach). Iako to može ponekad
biti uspješno, istraživanja su pokazala manjkavosti takve strategije (Boonyasaquan, 2006;
Howarth, 1996; 1998; Mongkolchai, 2008, sve u Phoocharoensil 2014).
U nastavku će biti prikazani rezultati korelacijske analize koja je imala za cilj pokazati
odnos između pokazanog receptivnog i produktivnog znanja
Studenti koji su postigli bolje rezultate u prevođenju kolokacija s engleskog jezika na
hrvatski, pokazali su se uspješnijima i u prijevodima s hrvatskog na engleski jezik (r=0,412;
p<0,01). Također, oni s boljim uspjehom u prevođenju kolokacija s engleskog na hrvatski
jezik ostvarili su bolje rezultate i na receptivnoj razini u zadacima višestrukog izbora (r=0,357;
p<0,01).
27
Sonja Koren, Jasmina Rogulj
Tablica 7. Vrijednosti Pearsonovih koeficijenata korelacije između receptivnog i produktivnog znanja kolokacija.
Receptivno znanje kolokacija
Produktivno znanje – prijevod na
hrvatski jezik
Produktivno znanje – prijevod na
engleski jezik
Receptivno
znanje
kolokacija
1
Produktivno
Produktivno
znanje– prijevod znanje – prijevod
na hrvatski jezik na engleski jezik
0,412xx
0,191
1
0, 357xx
1
Napomena: p<0,01
Izvor: vlastito istraživanje.
xx
4.3. Percepcija ispitanika
U trećem zadatku ispitanici su procjenjivali na Likertovoj skali od 1 do 5 (1 – nikad, 2 –
rijetko, 3 – ponekad, 4 – često, 5 – uvijek) koliko često i na koji način, po njihovom mišljenju,
usvajaju kolokacije u engleskom jeziku medicinske struke. U tablici 8 su prikazane dobivene
vrijednosti.
Tablica 8. Stavovi ispitanika o načinu usvajanja kolokacija.
Pohađanjem kolegija medicinskog engleskog
na fakultetu
Čitanjem obvezne ispitne literature
Čitanjem znanstvenih/stručnih radova
Gledanjem tv sadržaja medicinske tematike
Mean
Std.
Minimum Maximum
deviation
2,89
2,07
1,042 1,015
1
1
5
5
2,52
3,46
1,103
1
5
1,069
1
5
Izvor: vlastito istraživanje.
Prema mišljenju studenata, oni najčešće usvajaju kolokacije putem gledanja tv sadržaja
medicinske tematike, a najrjeđe čitanjem obvezne ispitne literature. Mogući razlog ovakvim
rezultatima leži u činjenici da je većina obvezne ispitne literature na hrvatskom jeziku, pa
studenti nemaju dojam da na taj način usvajaju kolokacije. S druge strane, učestalost izloženosti tv sadržajima medicinske tematike ispitanici izjednačavaju s usvajanjem, tj. što više gledaju takve sadržaje, više imaju dojam da su naučili. Međutim, da to nije tako potvrđuju rezultati prema kojima su bili znatno uspješniji u rješavanju zadatka na receptivnoj razini znanja
kolokacija u usporedbi sa produktivnom razinom. Dakle, gledajući tv sadržaje medicinske
tematike, oni prepoznaju kolokaciju i imaju dojam da su je naučili, ali je ne znaju upotrijebiti.
Nadalje, u tablici 9 se nalaze rezultati povezanosti različitih razina poznavanja kolokacija s
percepcijom ispitanika o načinu usvajanja.
28
KOLOKACIJSKA KOMPETENCIJA NEIZVORNIH KORISNIKA ENGLESKOG JEZIKA MEDICINSKE STRUKE
Tablica 9. Vrijednosti Pearsonovih koeficijenata korelacije između rezultata na receptivnoj i
produktivnoj razini i načina usvajanja kolokacija.
Pohađanje kolegija medicinskog
engleskog na fakultetu
Čitanje obvezne ispitne literature
Čitanje znanstvenih stručnih radova
Gledanje tv sadržaja medicinske
tematike
Receptivno
znanje
kolokacija
Produktivna
razina –
prijevod na
hrvatski jezik
Produktivna
razina –
prijevod na
engleski jezik
-0,002
0,003
-0,067
0,024
0,070
-0,072
0,059
-0,021
0,127
0,120
-0,052
0,074
Napomena: xx p<0,01
Izvor: vlastito istraživanje.
Tablica 9 pokazuje da percepcija studenata o usvajanju kolokacija pohađanjem kolegija
medicinskog engleskog jezika na fakultetu, čitanjem obvezne ispitne literature, čitanjem
znanstvenih stručnih radova i gledanjem tv sadržaja medicinske tematike nije statistički značajno povezana s uspjehom ni na receptivnoj ni na produktivnoj razini. Ovakvi rezultati ukazuju na to da studente treba eksplicitno poučavati kolokacijama, upozoravati ih na mogućnost transfera elemenata iz materinskog jezika u strani i obrnuto te da sama izloženost kolokacijama nije preduvjet i njihovoga usvajanja.
5. Zaključak
Kolokacije često predstavljaju problem za neizvorne korisnike jezika. Učenje individualnih riječi i njihovog značenja nije dovoljno da bi se postigla fluentnost u stranom jeziku,
potrebno je poznavati način na koji se riječi kombiniraju u leksičke isječke, jer „što je riječnik
bogatiji kolokacijama, veća je preciznost, točnost, koherentnost i vjerodostojnost govora“
(Martyńska, 2004: 11-12). U ovom istraživanju testirano je 84 ispitanika pomoću testa koji je
provjeravao receptivnu i produktivnu razinu kolokacijske kompetencije u engleskom jeziku
medicinske struke. Rezultati su pokazali da se neizvorni govornici u upotrebi kolokacija jako
oslanjaju na materinski jezik i upotrebu riječi sa sličnim značenjem. Nastava medicinskog
engleskog se nije na Likertovoj skali pokazala kao najčešći oblik usvajanja medicinskih kolokacija, što implicira da se u upotrebi kolokacija uglavnom oslanjaju na već naučeno. Također
se pokazalo da se s godinama učenja ne poboljšava razina poznavanja kolokacija, što su
potvrdila i druga istraživanja (Phoocharoensil (2014); Martynska (2004.). Nastavnici bi trebali
u podučavanju stranog jezika naglasak staviti na razvoj kolokacijske kompetencije. Studentima treba objasniti da se riječi ne javljaju u izolaciji, već u kombinaciji s drugim riječima i
sugerirati im da pri traženju riječi u rječniku pogledaju i riječi koje se pojavljuju zajedno s
njom. Od početka učenja medicinskog engleskog treba postepeno uvoditi leksičke kolokacije i u materinskom i engleskom jeziku i pritom upozoravati studente na kolokacije koje su
nespojive u oba jezika, komparirajući različite upotrebe istog para sinonima ukazujući na to
da se riječi slične po značenju ne mogu upotrijebiti u svim kontekstima.
29
Sonja Koren, Jasmina Rogulj
Ovo istraživanje moglo bi poslužiti kao osnova za buduća eksperimentalna istraživanja
na dvjema grupama ispitanika, od kojih bi jedna bila izložena eksplicitnom, a druga implicitnom učenju kolokacija da bi se usporedili postignuti rezultati u kolokacijskoj kompetenciji.
LITERATURA
1. Blagus Bartolec, Kolokacijske sveze prema drugim leksičkim svezama u hrvatskom jeziku.
FLUMINENSIA, god. 24 (2012), br. 2, str. 47-59
2. Brashi A. (2012). (Reflections on English Language Teaching, Vol. 8, No. 1, pp. 21–
3. Cohen, L., Manion, L. i Morrison, K. (2007). Metode istraživanja u obrazovanju. (prijevod:
Kuterovac-Jagodić i Marušić). Jastrebarsko: Naklada Slap.
4. Duplančić Rogošić G. (2014) Lexical Collocations as a Building Block in Teaching ESP. Contemporary Issues in Economy and Technology, CIET 2014, University of Split, University
Department of Professional Studies, 2014. 171-180
5. Firth, J. (1957). Modes of meaning. In F. Palmer (Ed.), Papers in linguistics (pp. 190–215).
6. Hill, J. (1999). ‘Collocational Competence’, ETP April 1999 Issue 11, pp. 4-7.
7. Henriksen B, Research on L2 learners’ collocational competence and development – a progress report, EUROSLA MONOGRAPHS SERIES 2 L2 vocabulary acquisition, knowledge
and use, 29-56
8. Ivir, Vladimir, „Kolokacije i leksičko značenje”, Filologija, 1992–1993., br. 20–21, 181–189.
9. James, C. (1998). Errors in Language Learning and Use: Exploring Error Analysis (Applied
Linguistics and Language Study). New York: Routledge.
10. Laufer i Waldman (2011). Verb-Noun Collocations in Second Language Writing: A Corpus
Analysis of Learners’ English Language Learning. Volume 61, Issue 2, pages 647–672, June
2011
11. Leonardi V. (2000). Equivalence in translation: Between the myth and reality translation journal. [serial on the Internet].
12. Martynska M., (2004). Do English language learners know collocations? Investigationes Linguisticae vol. XI, 1-12(2004).
13. Miščin E., (2012) Glagolske kolokacije u engleskom jeziku medicinske struke Doktorska disertacija, Sveučilište Josipa Jurja Strossmayera u Osijeku
14. Nation, I.S.P. & Webb, S. (2011). Researching and Analyzing Vocabulary. Boston, MA: Heinle
15. Oxford Collocations Dictionary for Students of English (2002). Oxford: Oxford University
Press.
16. Pavičić Takač V., Miščin E. (2013) Exploring the Collocational Competence of non-native
users of medical English. JAHR, Vol. 4, No. 7/, 2013, 235-256
17. Phoocharoensil, ISSN 1799-2591 Theory and Practice in Language Studies, Vol. 4, No. 12,
pp. 2533-2540, December 2014© 2014 ACADEMY PUBLISHER Manufactured in Finland.
doi:10.4304/tpls.4.12.2533-2540)
18. Stojić A., Murica S. (2010) Kolokacije – teorijska razmatranja i primjena u praksi na primjerima iz hrvatskoga i njemačkoga jezika. FLUMINENSIA, god. 22 (2010) br. 2, 111-125
30
KOLOKACIJSKA KOMPETENCIJA NEIZVORNIH KORISNIKA ENGLESKOG JEZIKA MEDICINSKE STRUKE
19. Štefić, Mravak-Stipetić, Borić (2010). Collocations in the Language of Dental Medicine:
Examples in Oral Medicine. Acta Stomatol Croat. 2010;44(3):176-187.
Summary
COLLOCATIONAL COMPETENCE OF NON-NATIVE SPEAKERS OF ENGLISH
FOR MEDICAL PURPOSES
In the last two decades there has been a growing awareness of the importance of acquisition of
lexical collocations in learning a foreign language. Collocational competence is evident in using
combination of words that appear together on the syntagmatic level and thereby enter into various
semantic relations. By their collocational competence native speakers recognize collocation, while
non-native users must learn them. It is not enough to acquire only the meaning of the word but also
its collocational span. Collocation is a big problem for non-native users due to the influence of their
mother tongue. This research deals with verb collocations in English language of medical profession. The aim is to investigate the level of collocational competence of the fifth and sixth year students of medicine, the most common mistakes in their use, and whether the mistakes appear more
frequently at receptive or productive level and perceptions of students about the way they usually
acquire collocations.
Keywords: collocation, collocational competence, medical English, students.
31