Сиукски език
Сиукски език | |
Страна | САЩ, Канада |
---|---|
Регион | Небраска, Минесота, Северна Дакота, Южна Дакота, Монтана, Манитоба, Саскачеуан, Албърта |
Говорещи | ок. 25 000 |
Писменост | латиница |
Систематизация по Ethnologue | |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | |
Кодове | |
ISO 639-2 | dak |
ISO 639-3 | dak |
Сиукският език (наричан също дакота) е името на цяло езиково семейство в Северна Америка. Говорен е от няколко десетки хиляди души от сиуксите, живеещи днес в Канада и Съединените щати.
Регионално разделение
[редактиране | редактиране на кода]Сиукският език има три основни диалекта съответстващи на трите основни сиукски подразделения. От своя страна тези три подразделения се състоят от по няколко групи, някои от които говорят отделни субдиалекти:
- Сантии-Сиситон, диалект на Източните, Сантиите или подразделение Дакота. Диалекта Сантии е говорен от групите мдеуакантон, уахпетон и уахпекуте, а субдиалекта Сиситон от групата сиситон.
- Янктон-Янктонаи, диалект на Централните или подразделение Уичийена. Янктон е субдиалект на групата янктон, а Янктонаи на янктонаи и Долни янктонаи.
- Тетон, диалект на Западните, Тетон или подразделение Лакота. Северният субдиалект на Тетон е говорен от групите миниконжу, итазипчо, хункпапа, сихасапа и оохенунпа, а Южният субдиалект е говорен от групите брюле и оглала.
Различията между диалектите и субдиалектите са предимно фонологични и лексикални и обикновено не пречат на взаимната разбираемост.
Трите основни диалекта на сиуксите и тяхната тясна връзка с асинибойн и стоуни са разпознати в началото на 19 век. Най-съществената фонетична характеристика, която ги отличава е наличието на Д, Н или Л. Сантии-Сиситон и Янктон – Янктонаи имат Д, макар че Янктон-Янктонаи и Сиситон, както и някои варианти на Сантии имат също и Н, там където Тетон имат Л, докато асинибойните и стоуните имат Н. За пример терминът за самоопределение при Сантии-Сиситон е Дакота (Dakhóta), при Янктон-Янктонай Дакота (Dakhóta), при Тетон е Лакота (Lakhóta) и при асинибойните и стоуните Накота (Nakhóta) или Накода (Nakhóda). През 20 век тези три звука са приети неправилно като дефиниращи трите основни диалекта и Янктон-Янктонаи е погрешно класифициран като N-диалект, заради етно-историческата им връзка с асинибойните и стоуните.[1]
Фонетични различия
[редактиране | редактиране на кода]Фонемите в сиукския език са:
- звучни преградни съгласни – b(б), d(д), g(г)
- беззвучни непредихателни преградни и преградно-проходни съгласни – p(п), t(т), ċ(ч), k(к), ˀ
- беззвучни предихателни преградни и преградно-проходни съгласни – ph, th, ċh, kh
- гласилкови преградни и преградно-проходни съгласни – ṗ, ṫ, ċ, ḱ
- беззвучни проходни съгласни – s(с), ṧ(ш), x(х), h(х)
- звучни проходни съгласни – z(з), ẑ(ж), ỿ
- гласилкови проходни съгласни – ṡ, ṩ, ẋ
- носови съгласни – m(м), n(н)
- латерален резонанс – l(л)
- звучни полугласни – w(у), y(й)
- устни гласни – i, e, a, o, u
- носови гласни – in(ин), an(ан), un(ун)
- първично ударение – ỳ[2]
Следващата таблица показва някои от основните фонетични различия между регионалните разновидности на сиукския език.[3]
Сиукси | Асинибойн | Стоуни | Значение | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Лакота | Западни дакота | Източни дакота | |||||
Янктонаи | Янктон | Сиситон | Сантии | ||||
Lakȟóta | Dakȟóta | Dakhóta | Nakhóta | Nakhóda | самоназвание | ||
lowáŋ | dowáŋ | dowáŋ | nowáŋ | пея | |||
ló | dó | dó | nó | твърдение | |||
čísčila | čísčina | čístina | čúsina | čúsin | малък | ||
hokšíla | hokšína | hokšína | hokšída | hokšína | hokšín | момче | |
gnayáŋ | gnayáŋ | knayáŋ | hnayáŋ | knayáŋ | hna | заблуждавам | |
glépa | gdépa | kdépa | hdépa | knépa | hnéba | бълвам | |
kigná | kigná | kikná | kihná | kikná | gihná | успокоявам | |
slayá | sdayá | sdayá | snayá | snayá | намазвам | ||
wičháša | wičháša | wičhášta | wičhášta | wičhá | мъж | ||
kibléza | kibdéza | kibdéza | kimnéza | gimnéza | изтрезнявам | ||
yatkáŋ | yatkáŋ | yatkáŋ | yatkáŋ | yatkáŋ | пия | ||
hé | hé | hé | žé | žé | онзи |
Лексикални различия
[редактиране | редактиране на кода]Има и многобройни лексикални различия между сиукските диалекти, както и между под-диалектите. Янктон-Янктонай е лексикално по-близо до езика Лакота, отколкото до Санти-Сисетон. Следващата таблица дава някои примери.[3]
Английско значение |
Сантии-сиситон | Янктон-янктонаи | Лакота | |
---|---|---|---|---|
Северни лакота | Южни лакота | |||
chaild (дете) |
šičéča | wakȟáŋyeža | wakȟáŋyeža | |
knee (коляно) |
hupáhu | čhaŋkpé | čhaŋkpé | |
knife (нож) |
isáŋ / mína | mína | míla | |
kidneys (бъбреци) |
phakšíŋ | ažúŋtka | ažúŋtka | |
hat (шапка) |
wapháha | wapȟóštaŋ | wapȟóštaŋ | |
still () |
hináȟ | naháŋȟčiŋ | naháŋȟčiŋ | |
man (мъж) |
wičhášta | wičháša | wičháša | |
hungry (гладен) |
wótehda | dočhíŋ | ločhíŋ | |
morning (утро) |
haŋȟ’áŋna | híŋhaŋna | híŋhaŋna | híŋhaŋni |
to shave (бръсна се) |
kasáŋ | kasáŋ | kasáŋ | glak’óǧa |
Писмена система
[редактиране | редактиране на кода]IPA | Бючъл & Mейнхарт правопис (произношение) |
Стандартен правопис[5] | Университет Брандън |
Делориа & Боас |
Мисия Дакота |
Рууд & Тейлър |
Ригс | Уилямсън | Университет на Минесота |
Уайт Хат | Tакини[6] |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
ʔ | ´ | ´ | ʾ | ´ | няма | ʼ | ´ | ´ | ´ | няма | ' |
a | a | a | a | a | a | a | a | a | a | a | a |
aː | a (á) | á | a | a | a | a | a | a | a | a | 'a[note 1] |
ã | an, an' (aη) | aŋ | an̄ | ą | an | ą | aŋ | aŋ | aŋ | aη | an |
p~b | b | b | b | b | b | b | b | b | b | b | b |
tʃ | c | č | c | c | c | č | ć | c | c | c̄ | c |
tʃʰ | c (c, c̔) | čh | ć | cʽ | c | čh | ć̣ | c̣ | c | ċ[note 2] | ch |
tʃʼ | c’ | č’ | c̦ | c’ | c | čʼ | ć | c | c’ | ċ’[note 2] | c' |
t~d | няма | няма | d | d | d | d | d | d | d | d | d |
e~ɛ | e | e | e | e | e | e | e | e | e | e | e |
eː~ɛː | e (é) | é | e | e | e | e | e | e | e | e | 'e[note 1] |
k~ɡ | g | g | g | g | g | g | g | g | g | g | g |
ʁ~ɣ | g (ġ) | ǧ | ǥ | ġ | g | ǧ | ġ | ġ | g | ġ | gx |
h | h | h | h | h | h | h | h | h | h | h | h |
χ | h̔ | ȟ | ħ | ḣ | r | ȟ | ḣ | ḣ | ḣ | ḣ | x |
χʔ~χʼ | h’ (h̔’) | ȟ’ | ħ̦ | ḣ’ | r | ȟʼ | ḣ | ḣ | ḣ’ | ḣ’ | x' |
i | i | i | i | i | i | i | i | i | i | i | i |
iː | i (í) | í | i | i | i | i | i | i | i | i | 'i[note 1] |
ĩ | in, in' (iη) | iŋ | in̄ | į | in | į | iŋ | iŋ | iŋ | iη | in |
k | k (k, k̇) | k | k | k | k | k | k | k | k | k | k |
kʰ~kˣ | k | kh | k̔ | k‘ | k | kh | k | k | ḳ | k | kh |
qˣ~kˠ | k (k̔) | kȟ | k̔ | k‘ | k | kh | k | k | ḳ | k̇ | kx |
kʼ | k’ | k’ | ķ | k’ | q | kʼ | ḳ | ḳ | k’ | k’ | k' |
l | l | l | няма | l | няма | l | l | l | няма | l | l |
lː | l´ | няма | няма | няма | няма | няма | няма | няма | няма | няма | няма |
m | m | m | m | m | m | m | m | m | m | m | m |
n | n | n | n | n | n | n | n | n | n | n | n |
ŋ | n | n | n | n | n | ň | n | n | n | n | ng |
o | o | o | o | o | o | o | o | o | o | o | o |
oː | o (ó) | ó | o | o | o | o | o | o | o | o | 'o[note 1] |
õ~ũ | on, on' (oη) | uŋ | un̄ | ų | on | ų | oŋ | oŋ | uŋ | uη | un |
p | ṗ (p, ṗ) | p | p | p | p | p | p | p | p | p̄ | p |
pʰ | p | ph | p̔ | p‘ | p | ph | p | p | p̣ | p | ph |
pˣ~pˠ | p (p̔) | pȟ | p̔ | p‘ | p | ph | p | p | p̣ | ṗ | px |
pʼ | p’ | p’ | p̦ | p’ | p | pʼ | p̣ | p̣ | p’ | p’ | p' |
s | s | s | s | s | s | s | s | s | s | s | s |
sʼ | s’ | s’ | ș | s’ | s | sʼ | s’ | s’ | s’ | s’ | s' |
ʃ | š | š | š | ṡ | x, ś | š | ś | ṡ | ṡ | ṡ[note 3] | sh |
ʃʔ~ʃʼ | š’ | š’ | ș̌ | ṡ’ | x, ś | š | ś’ | ṡ’ | ṡ’ | ṡ’[note 3] | sh' |
t | t (t, ṫ) | t | t | t | t | t | t | t | t | t | t |
tʰ | t | th | tʿ | tʽ | t | th | t | t | ṭ | t | th |
tˣ~tˠ | t (t̔) | tȟ | tʿ | tʽ | t | th | t | t | ṭ | ṫ | tx |
tʼ | t’ | t’ | ţ | t’ | t | tʼ | ṭ | ṭ | t’ | t’ | t' |
u | u | u | u | u | u | u | u | u | u | u | u |
uː | u (ú) | ú | u | u | u | u | u | u | u | u | 'u[note 1] |
õ~ũ | un, un' (uη) | uŋ | un̄ | ų | un | ų | uŋ | uŋ | uŋ | uη | un |
w | w | w | w | w | w | w | w | w | w | w | w |
j | y | y | y | y | y | y | y | y | y | y | y |
z | z | z | z | z | z | z | z | z | z | z | z |
ʒ | j | ž | ž | z | j | ž | ź | ż | ż | j | zh |
Езикови програми
[редактиране | редактиране на кода]В края на 1960-те училищата в много сиукски общности започват да играят активна роля в инициирането на двуезични образователни програми. До 2000 г. почти всички училища в сиукските резервати имат някаква форма на езиково обучение. Всяка програма работи самостоятелно, разработвайки собствена писмена система и учебни материали, пренебрегвайки използваните повече от век мисионирска писменост и материали. Въпреки обаче опитите в продължение на няколко десетилетия за създаването на няколко писмени системи нито една от тях не е получила признание. И въпреки създадените многобройни учебни материали интереса към езиковото обучение води до написването и издаването на няколко изключително полезни учебника, на първо място сред тях са издадените от лингвистите Дейвид С. Рууд и Алан Р. Тейлър двугодишен двутомен учебник на ниво колеж, елементарен двуезичен речник и читанка за Тетон говорен в резерватите Пайн Ридж и Роузбъд. В допълнение към езиковите програми в местните сиукски общности няколко университета започват да предлагат езикови курсове на диалектите Тетон и Сантии-Сиситон. Първите курсове започват в началото на 1970-те в Университета на Колорадо в Боулдър и в Университета на Минесота. Впоследствие и други университети в Северна Дакота, Южна Дакота и небраска започват да провеждат такива курсове.[7]
Източници
[редактиране | редактиране на кода]- ↑ „Siouan Languages“ in Handbook of North American Indians. Т. 13 Great Plains part 1. Washington DC, Smithsonian Institution, 2001. с. 97.
- ↑ „Sioux Until 1850“ in Handbook of North American Indians. Т. 13 Great Plains part 2. Washington DC, Smithsonian Institution, 2001. с. 718.
- ↑ а б Ullrich, Jan. New Lakota Dictionary (Incorporating the Dakota Dialects of Yankton-Yanktonai and Santee-Sisseton). Lakota Language Consortium, 2008. ISBN 0-9761082-9-1. с. 2 – 6.
- ↑ Riggs, p. 13
- ↑ Orthography of the New Lakota Dictionary adopted as the Standard Lakota Orthography by the majority of educational institutions across Lakota country
- ↑ A diacritic-free orthography devised by native linguist Violet Catches, архив на оригинала от 11 януари 2015, https://web.archive.org/web/20150111223628/http://sioux.saivus.org/lakotaarticleorthographies.html, посетен на 24 юни 2019
- ↑ „Siouan Languages“ in Handbook of North American Indians. Т. 13 Great Plains part 1. Washington DC, Smithsonian Institution, 2001. с. 111.