Cejl (Brno)
| |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Umístění | |||
Stát | ![]() | ||
Město | Brno | ||
Městská část | Brno-sever, Brno-střed | ||
Část obce | Zábrdovice | ||
Poloha | 49°11′54,48″ s. š., 16°37′14,19″ v. d. | ||
Začíná na | Malinovského náměstí | ||
Končí na | Zábrdovický most | ||
Historie | |||
Datum vzniku | 14. století | ||
Starší názvy | Linea, Ceyl, Czeila, Zeile Unter Zeil (Dolní Cejl) Gottwaldova | ||
Další údaje | |||
Typ | ulice | ||
Délka | cca 1,3 km | ||
PSČ | 602 00 | ||
Kód ulice | 22063 | ||
![]() | |||
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Cejl je jedna z páteřních ulic širšího centra Brna, ve čtvrti Zábrdovice. Západním (delším) úsekem leží v městské části Brno-střed a východním v části Brno-sever. Leží ve stopě středověké cesty z města Brna přes osadu Radlas do Zábrdovic, kde se větvila na směry do Husovic a Židenic. Podél ní se vyvinulo stejnojmenné předměstí (později zvané Dolní a Horní Cejl), dnes včleněné do katastrálního území Zábrdovice.
Historie pojmenování
[editovat | editovat zdroj]Název Cejl pochází z německého Zeile, kde má význam „řada, řádek“ a označuje osadu domů postavených v řadě podél ulice. Stejný význam má i první doložený (latinský) název Linea. V 19. století se začal používat název Dolní Cejl (Unter Zeil) na odlišení od mezitím vzniklého Horního Cejlu (oblast dnešní ulice Francouzské).[1]
Roku 1949 byla ulice přejmenována na Gottwaldovu na počest tehdejšího prezidenta Klementa Gottwalda. Roku 1990 byl opět vrácen tradiční název Cejl.[1] Ten ulice nese od Koliště (malý městský okruh) až po Zábrdovický most přes Svitavu.
Charakter
[editovat | editovat zdroj]Cejl je důležitou spojnicí z centra Brna na východ města (Židenice a dále). Projíždí po ní několik tramvajových linek a manipulačně též trolejbusy.
Ulice i přilehlá čtvrť Cejl (katastrálně Zábrdovice) má v brněnském kontextu špatnou pověst, většinově je považován za nevzhlednou, nebezpečnou a sociálně vyloučenou lokalitu.[2][3]
Významné budovy a instituce
[editovat | editovat zdroj]- Policie České republiky – Městské ředitelství Brno (Cejl 4/6)
- Muzeum loutek (Cejl 27)
- Střední odborná škola managementu a práva, Vranovská (Cejl 61)
- Brněnská káznice (za rohem, ul. Soudní)
- Krajský úřad Jihomoravského kraje – pobočka s některými odbory a odděleními, Krajský živnostenský úřad (Cejl 73)
- Divadlo Neslyším (Cejl 87)
- Finanční úřad Brno II (Cejl 113)
Galerie
[editovat | editovat zdroj]-
Vstup do Muzea loutek z ulice Cejl
-
Hotel Apart Suites na rohu ulicí Cejl a Soudní
-
Dům č. 486/17 v roce 2014
-
Budova Cejl 29/76
-
Budova finančního úřadu Brno II na rohu ulic Cejl a Francouzská (Brno)
-
Budova původní městské tržnice z roku 1891 a pozdějšího kina Radost
Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b Encyklopedie dějin města Brna. encyklopedie.brna.cz [online]. 2004 [cit. 2021-07-08]. Dostupné online.
- ↑ Lokalita – Kreativní Brno [online]. [cit. 2021-07-08]. Dostupné online.
- ↑ Tíživost stigmatizace v oblasti brněnského Bronxu | ARTIKL [online]. [cit. 2021-07-08]. Dostupné online.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Literatura
[editovat | editovat zdroj]- FLODROVÁ, Milena. Seznam ulic města Brna s vývojem jejich pojmenování. Brno: Muzejní a vlastivědná společnost v Brně, 1982. 253 s.
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Cejl na Wikimedia Commons
- Cejl v Encyklopedii dějin města Brna