Riječ i smisao - Priručnik za nastavu književnosti (2/3/1) , 2016
INTERPRETACIJE
Paganski, hrišćanski i nacionalni simboli u ciklusu Hodočašća Vaska Pope
(Vasko ... more INTERPRETACIJE
Paganski, hrišćanski i nacionalni simboli u ciklusu Hodočašća Vaska Pope (Vasko Popa, Hodočašća)
Ajla Bećirović
Tekst je skraćena verzija istoimenog diplomskog rada odbranjenog 30. 9. 2015. godine na Odsjeku za književnosti naroda BiH Filozofskog fakulteta u Sarajevu. Osnovna intencija teksta je da “otključa” jedan od ciklusa zbirke stihova Uspravna zemlja pomoću temeljitog čitanja i tumačenja simbola. Nakon zaključka da se kritika ovim Popinim djelom uglavnom bavila površno, uvodnim tumačenjima predgovornoga karaktera, ova teza prilazi svakoj od pjesama ciklusa pojedinačno, propuštajući ih kroz isti interpretativni filter: iščitavanje stih-po-stih oplemenjeno otkrivanjem značenja simbola i njihovih odnosa u strukturi pjesme. Rezultat je iscrpna i opširna, ali i precizna i jasna te nadasve korisna analiza koja će nastavniku raspoloženom da čas posveti obradi Popinih pjesama zasigurno ponuditi temeljito tumačenjezasnovano na mitološkom i historijskom pojašnjenju simbola i motiva.
Poučnost Galilejevog života (Bertolt Brecht, Galilejev život)
Fatima Bilčević
Analiza i interpretacija drame “Galilejev život” Bertolta Brehta poći će od procesa geneze, preko uspostavljanja konteksta u kojem je nastajao kao historijska drama pa sve do analize i interpretacije u kontekstu tog žanra. O poučnosti kao važnoj dimenziji ovog Brehtovog historijskog komada govorit će se posebno u kontekstu forme srednjovjekovnog moraliteta koja se u strukturi i ideji komada prepoznaje. Najzad, tekst se bavi pitanjem je li Breht uspio u nakani da od svojih likova, naročito u historijskim dramama, načini modele s kojima se čitalac ne treba i ne smije identificirati kako bi njegov analitički um prevagnuo u recepciji i kako bi drama ispunila svoju didaktičku funkciju. Detaljna analiza Galilejeva lika i interpretacija drame pokazat će kako j eGalilej izuzetno kompleksan lik, koji izmiče Brehtovim teorijskim postulatima o drami i teatru, ali i da drama, bez obzira na to, čak zahvaljujući tome, ostvaruje svoju didaktičku, analitičku i spoznajnu dimenziju.
ALTERNATIVNA LEKTIRA Pisati ženski: Sylvia Plath i trijumf prkosa (Sylvia Plath, Ariel i druge pjesme) Selma Asotić
Interpretacija pjesama Sylvije Plath polazi od fotografije muškog pjesničkog društva s koje poznata američka pjesnikinja upadljivo odsustvuje. Vješto kombinirajući biografski pristup i close reading analizu, tekst nam u kombinaciji činjenica iz života pjesnikinje i njenih stihova skicira sudbinu spisateljice u muškoj književnoj povijesti i pokazuje zašto nam je potrebno da čitamo ženski. Kroz stihove u kojima je polazište svakodnevno i lično ,preko neodoljive težnje za poništavanjem sebe, do antiherojskog osvajanja slobode, Plath pokazuje da priznavanje autobiografskog znači njegovo poništavanje.
Priroda bića da bude biće prirode (Ursula K. Le Guin, Svijet se kaže Šuma)
Maja Abadžija
Preporuka za čitanje i školsku obradu kratkog romana Svijet se kaže Šuma američke spisateljice Ursule K. Le Guin utemeljena je na analizi koja je inspirisana feminističkim i postkolonijalnim čitanjima. U fokusu teksta je interpretacija ključnih značenjskih slojeva romana koji se oblikuju oko problematike roda i rase te eksploatacije i kolonijalizma, ali i ekologije i jezika. Predloženi metod je “obrnuto” čitanje, gdje se učenicima i nastavnicima preporučuje da identificiraju “obje strane priče” i (kroz kontrastiranje invazivne (zemaljske) i domorodačke (vanzemaljske) kulture, neautentično ponašanje ili “isklizavanje” glavnih junaka, raspodjelu rodnih uloga muškaraca i žena, način na koji jezik konstituiše doživljaj svijeta) dođu do značenjske suštine romana i pokušaju odgovoriti na pitanje – šta smatramo prirodnim a šta civilizacijskim odnosno, na koji nas način naša društvena i rodna uloga, odnosno jezik i prirodno okruženje u kojem živimo, čini onime što jesmo?
KRITIKA Mutko ili mutikaša? (Bajruzin Hajro Planjac, Manguparije Mutka Genijalca)
Mirza Ahmetović
Tekst je iz pera nastavnika koji je, nakon prijedloga učenika dana času alternativne lektire obrade knjigu Manguparije Mutka Genijalca nagrađivanog pisca za djecu Bajruzina Hajre Planjca, ustanovio da je riječ o stilski slabom i idejno suspektnom štivu za mlade. Polazeći od pretpostavke da školska prodaja knjiga sumnjive književne i odgojne kvalitete već signalizira problem, autor odlučuje udubiti se u sadržaj i formu institucionalno i akademski podržanog kratkog romana te pronalazi niz nedostataka kao što su manirizam i imitacija, nametljiva malograđanska didaktika, nerazumijevanje potreba i mogućnosti mladog čitaoca. Tekst ne zaboravlja naglasiti ni da je knjiga preporučena od eminentnih akademskih profesora književnosti te postavlja pitanje da li je upozitivnoj ocjeni prevagnula srebroljubivost ili stručnost recenzenata.
Kriteriji naučnosti u zbornicima o Branku Ćopiću (Banja Luka, Graz, 2012–2014.)
Amela Balić i Armin Stefanović
Analiza zbornika naučnih radova o Branku Ćopiću (Banja Luka ,Graz, 2012–2014.) preciznom i jasnom metodologijom p(r)okazuje aktuelno razumijevanje djela jednog od najpopularnijih i najčitanijih pisaca za djecu i mlade na području bivše Jugoslavije. Oslanjajući se na ključne tekstove koji zasnivaju, ali i propituju, standard u nauci o književnosti, tekst će putem nekoliko jednostavnih pitanja “postavljenih” svakom od radova razotkriti da je čitanje Ćopića, uz rijetke izuzetke, obilježeno terminološkom nepreciznošću, nedostatkom jasne hipoteze, odsustvom čvrste i uvjerljive argumentacije, te opterećeno neadekvatnom teorijskom i kritičkom literaturom.
Nakon 12 mjeseci rada, 6 mjeseci istraživanja i analize podataka iz 5 zemalja regije, došle smo d... more Nakon 12 mjeseci rada, 6 mjeseci istraživanja i analize podataka iz 5 zemalja regije, došle smo do presjeka regionalne književne scene iz rodne perspektive. Naše istraživanje je u potpunosti zasnovano na solidarnom, volonterskom radu i nezavisno sprovedeno, u cilju mapiranja regionalne književne scene iz feminističke perspektive. Radom su predstavljeni ključni nalazi našeg istraživanja koji se odnose na književnu scenu Bosne i Hercegovine. Rezultati su očekivani, ali time ne manje poražavajući.
Autorice:
Aleksandra Aksentijević
Dara Šljukić
Irena Jovanović
Jelena Lalatović
Julija Ovsec
Maj... more Autorice:
Aleksandra Aksentijević Dara Šljukić Irena Jovanović Jelena Lalatović Julija Ovsec Maja Abadžija Мања Величковска Marija Stanojević Марта Стефановска Milica Ulemek Natalija Iva Stepanović Nevena Šaulić Slavka Vlalukin Zorana Simić Nađa Bobičić (ur.)
Riječ i smisao - Priručnik za nastavu književnosti (2/3/1) , 2016
INTERPRETACIJE
Paganski, hrišćanski i nacionalni simboli u ciklusu Hodočašća Vaska Pope
(Vasko ... more INTERPRETACIJE
Paganski, hrišćanski i nacionalni simboli u ciklusu Hodočašća Vaska Pope (Vasko Popa, Hodočašća)
Ajla Bećirović
Tekst je skraćena verzija istoimenog diplomskog rada odbranjenog 30. 9. 2015. godine na Odsjeku za književnosti naroda BiH Filozofskog fakulteta u Sarajevu. Osnovna intencija teksta je da “otključa” jedan od ciklusa zbirke stihova Uspravna zemlja pomoću temeljitog čitanja i tumačenja simbola. Nakon zaključka da se kritika ovim Popinim djelom uglavnom bavila površno, uvodnim tumačenjima predgovornoga karaktera, ova teza prilazi svakoj od pjesama ciklusa pojedinačno, propuštajući ih kroz isti interpretativni filter: iščitavanje stih-po-stih oplemenjeno otkrivanjem značenja simbola i njihovih odnosa u strukturi pjesme. Rezultat je iscrpna i opširna, ali i precizna i jasna te nadasve korisna analiza koja će nastavniku raspoloženom da čas posveti obradi Popinih pjesama zasigurno ponuditi temeljito tumačenjezasnovano na mitološkom i historijskom pojašnjenju simbola i motiva.
Poučnost Galilejevog života (Bertolt Brecht, Galilejev život)
Fatima Bilčević
Analiza i interpretacija drame “Galilejev život” Bertolta Brehta poći će od procesa geneze, preko uspostavljanja konteksta u kojem je nastajao kao historijska drama pa sve do analize i interpretacije u kontekstu tog žanra. O poučnosti kao važnoj dimenziji ovog Brehtovog historijskog komada govorit će se posebno u kontekstu forme srednjovjekovnog moraliteta koja se u strukturi i ideji komada prepoznaje. Najzad, tekst se bavi pitanjem je li Breht uspio u nakani da od svojih likova, naročito u historijskim dramama, načini modele s kojima se čitalac ne treba i ne smije identificirati kako bi njegov analitički um prevagnuo u recepciji i kako bi drama ispunila svoju didaktičku funkciju. Detaljna analiza Galilejeva lika i interpretacija drame pokazat će kako j eGalilej izuzetno kompleksan lik, koji izmiče Brehtovim teorijskim postulatima o drami i teatru, ali i da drama, bez obzira na to, čak zahvaljujući tome, ostvaruje svoju didaktičku, analitičku i spoznajnu dimenziju.
ALTERNATIVNA LEKTIRA Pisati ženski: Sylvia Plath i trijumf prkosa (Sylvia Plath, Ariel i druge pjesme) Selma Asotić
Interpretacija pjesama Sylvije Plath polazi od fotografije muškog pjesničkog društva s koje poznata američka pjesnikinja upadljivo odsustvuje. Vješto kombinirajući biografski pristup i close reading analizu, tekst nam u kombinaciji činjenica iz života pjesnikinje i njenih stihova skicira sudbinu spisateljice u muškoj književnoj povijesti i pokazuje zašto nam je potrebno da čitamo ženski. Kroz stihove u kojima je polazište svakodnevno i lično ,preko neodoljive težnje za poništavanjem sebe, do antiherojskog osvajanja slobode, Plath pokazuje da priznavanje autobiografskog znači njegovo poništavanje.
Priroda bića da bude biće prirode (Ursula K. Le Guin, Svijet se kaže Šuma)
Maja Abadžija
Preporuka za čitanje i školsku obradu kratkog romana Svijet se kaže Šuma američke spisateljice Ursule K. Le Guin utemeljena je na analizi koja je inspirisana feminističkim i postkolonijalnim čitanjima. U fokusu teksta je interpretacija ključnih značenjskih slojeva romana koji se oblikuju oko problematike roda i rase te eksploatacije i kolonijalizma, ali i ekologije i jezika. Predloženi metod je “obrnuto” čitanje, gdje se učenicima i nastavnicima preporučuje da identificiraju “obje strane priče” i (kroz kontrastiranje invazivne (zemaljske) i domorodačke (vanzemaljske) kulture, neautentično ponašanje ili “isklizavanje” glavnih junaka, raspodjelu rodnih uloga muškaraca i žena, način na koji jezik konstituiše doživljaj svijeta) dođu do značenjske suštine romana i pokušaju odgovoriti na pitanje – šta smatramo prirodnim a šta civilizacijskim odnosno, na koji nas način naša društvena i rodna uloga, odnosno jezik i prirodno okruženje u kojem živimo, čini onime što jesmo?
KRITIKA Mutko ili mutikaša? (Bajruzin Hajro Planjac, Manguparije Mutka Genijalca)
Mirza Ahmetović
Tekst je iz pera nastavnika koji je, nakon prijedloga učenika dana času alternativne lektire obrade knjigu Manguparije Mutka Genijalca nagrađivanog pisca za djecu Bajruzina Hajre Planjca, ustanovio da je riječ o stilski slabom i idejno suspektnom štivu za mlade. Polazeći od pretpostavke da školska prodaja knjiga sumnjive književne i odgojne kvalitete već signalizira problem, autor odlučuje udubiti se u sadržaj i formu institucionalno i akademski podržanog kratkog romana te pronalazi niz nedostataka kao što su manirizam i imitacija, nametljiva malograđanska didaktika, nerazumijevanje potreba i mogućnosti mladog čitaoca. Tekst ne zaboravlja naglasiti ni da je knjiga preporučena od eminentnih akademskih profesora književnosti te postavlja pitanje da li je upozitivnoj ocjeni prevagnula srebroljubivost ili stručnost recenzenata.
Kriteriji naučnosti u zbornicima o Branku Ćopiću (Banja Luka, Graz, 2012–2014.)
Amela Balić i Armin Stefanović
Analiza zbornika naučnih radova o Branku Ćopiću (Banja Luka ,Graz, 2012–2014.) preciznom i jasnom metodologijom p(r)okazuje aktuelno razumijevanje djela jednog od najpopularnijih i najčitanijih pisaca za djecu i mlade na području bivše Jugoslavije. Oslanjajući se na ključne tekstove koji zasnivaju, ali i propituju, standard u nauci o književnosti, tekst će putem nekoliko jednostavnih pitanja “postavljenih” svakom od radova razotkriti da je čitanje Ćopića, uz rijetke izuzetke, obilježeno terminološkom nepreciznošću, nedostatkom jasne hipoteze, odsustvom čvrste i uvjerljive argumentacije, te opterećeno neadekvatnom teorijskom i kritičkom literaturom.
Nakon 12 mjeseci rada, 6 mjeseci istraživanja i analize podataka iz 5 zemalja regije, došle smo d... more Nakon 12 mjeseci rada, 6 mjeseci istraživanja i analize podataka iz 5 zemalja regije, došle smo do presjeka regionalne književne scene iz rodne perspektive. Naše istraživanje je u potpunosti zasnovano na solidarnom, volonterskom radu i nezavisno sprovedeno, u cilju mapiranja regionalne književne scene iz feminističke perspektive. Radom su predstavljeni ključni nalazi našeg istraživanja koji se odnose na književnu scenu Bosne i Hercegovine. Rezultati su očekivani, ali time ne manje poražavajući.
Autorice:
Aleksandra Aksentijević
Dara Šljukić
Irena Jovanović
Jelena Lalatović
Julija Ovsec
Maj... more Autorice:
Aleksandra Aksentijević Dara Šljukić Irena Jovanović Jelena Lalatović Julija Ovsec Maja Abadžija Мања Величковска Marija Stanojević Марта Стефановска Milica Ulemek Natalija Iva Stepanović Nevena Šaulić Slavka Vlalukin Zorana Simić Nađa Bobičić (ur.)
Uploads
Paganski, hrišćanski i nacionalni simboli u ciklusu Hodočašća Vaska Pope
(Vasko Popa, Hodočašća)
Ajla Bećirović
Tekst je skraćena verzija istoimenog diplomskog rada odbranjenog 30. 9. 2015. godine na Odsjeku za književnosti naroda BiH Filozofskog fakulteta u Sarajevu. Osnovna intencija teksta je da “otključa” jedan od ciklusa zbirke stihova Uspravna zemlja pomoću temeljitog čitanja i tumačenja simbola. Nakon zaključka da se kritika ovim Popinim djelom uglavnom bavila površno, uvodnim tumačenjima predgovornoga karaktera, ova teza prilazi svakoj od pjesama ciklusa pojedinačno, propuštajući ih kroz
isti interpretativni filter: iščitavanje stih-po-stih oplemenjeno otkrivanjem značenja simbola i njihovih odnosa u strukturi pjesme. Rezultat je iscrpna i opširna, ali i precizna i jasna te nadasve korisna analiza koja će nastavniku raspoloženom da čas posveti obradi Popinih pjesama zasigurno ponuditi temeljito tumačenjezasnovano na mitološkom i historijskom pojašnjenju simbola i motiva.
Poučnost Galilejevog života
(Bertolt Brecht, Galilejev život)
Fatima Bilčević
Analiza i interpretacija drame “Galilejev život” Bertolta Brehta poći će od procesa geneze, preko uspostavljanja konteksta u kojem je nastajao kao historijska drama pa sve do analize i interpretacije u kontekstu tog žanra. O poučnosti kao važnoj dimenziji ovog Brehtovog historijskog komada govorit će se posebno u kontekstu forme srednjovjekovnog moraliteta koja se u strukturi i ideji komada prepoznaje. Najzad, tekst se bavi pitanjem je li Breht uspio u nakani da od svojih likova, naročito u historijskim dramama, načini modele s kojima se čitalac ne treba i ne smije identificirati kako bi njegov analitički um prevagnuo u recepciji i kako bi drama ispunila svoju didaktičku funkciju. Detaljna analiza Galilejeva lika i interpretacija drame pokazat će kako j eGalilej izuzetno kompleksan lik, koji izmiče Brehtovim teorijskim postulatima o drami i teatru, ali i da drama, bez obzira na to, čak zahvaljujući tome, ostvaruje svoju didaktičku, analitičku i spoznajnu dimenziju.
ALTERNATIVNA LEKTIRA
Pisati ženski: Sylvia Plath i trijumf prkosa
(Sylvia Plath, Ariel i druge pjesme)
Selma Asotić
Interpretacija pjesama Sylvije Plath polazi od fotografije muškog pjesničkog društva s koje poznata američka pjesnikinja upadljivo odsustvuje. Vješto kombinirajući biografski pristup i close reading analizu, tekst nam u kombinaciji činjenica iz života pjesnikinje i njenih stihova skicira sudbinu spisateljice u muškoj književnoj povijesti i pokazuje zašto nam je potrebno da čitamo ženski. Kroz stihove u kojima je polazište svakodnevno i lično ,preko neodoljive težnje za poništavanjem sebe, do antiherojskog osvajanja slobode, Plath pokazuje da priznavanje autobiografskog znači njegovo poništavanje.
Priroda bića da bude biće prirode
(Ursula K. Le Guin, Svijet se kaže Šuma)
Maja Abadžija
Preporuka za čitanje i školsku obradu kratkog romana Svijet se kaže Šuma američke spisateljice Ursule K. Le Guin utemeljena je na analizi koja je inspirisana feminističkim i postkolonijalnim čitanjima. U fokusu teksta je interpretacija ključnih značenjskih slojeva romana koji se oblikuju oko problematike roda i rase te eksploatacije i kolonijalizma, ali i ekologije i jezika. Predloženi metod je “obrnuto” čitanje, gdje se učenicima i nastavnicima preporučuje da identificiraju “obje strane priče” i (kroz kontrastiranje invazivne (zemaljske) i domorodačke (vanzemaljske) kulture, neautentično ponašanje ili “isklizavanje” glavnih junaka, raspodjelu rodnih uloga muškaraca i žena, način na koji jezik konstituiše doživljaj svijeta) dođu do značenjske suštine romana i pokušaju odgovoriti na pitanje – šta smatramo prirodnim a šta civilizacijskim odnosno, na koji nas način naša društvena i rodna uloga, odnosno jezik i prirodno okruženje u kojem živimo, čini onime što jesmo?
KRITIKA
Mutko ili mutikaša?
(Bajruzin Hajro Planjac, Manguparije Mutka Genijalca)
Mirza Ahmetović
Tekst je iz pera nastavnika koji je, nakon prijedloga učenika dana času alternativne lektire obrade knjigu Manguparije Mutka Genijalca nagrađivanog pisca za djecu Bajruzina Hajre Planjca, ustanovio da je riječ o stilski slabom i idejno suspektnom štivu za mlade. Polazeći od pretpostavke da školska prodaja knjiga sumnjive književne i odgojne kvalitete već signalizira problem, autor odlučuje udubiti se u sadržaj i formu institucionalno i akademski podržanog kratkog romana te pronalazi niz nedostataka kao što su manirizam i imitacija, nametljiva malograđanska didaktika, nerazumijevanje potreba i mogućnosti mladog čitaoca. Tekst ne zaboravlja naglasiti ni da je knjiga preporučena od eminentnih akademskih profesora književnosti te postavlja pitanje da li je upozitivnoj ocjeni prevagnula srebroljubivost ili stručnost recenzenata.
Kriteriji naučnosti u zbornicima o Branku Ćopiću
(Banja Luka, Graz, 2012–2014.)
Amela Balić i Armin Stefanović
Analiza zbornika naučnih radova o Branku Ćopiću (Banja Luka ,Graz, 2012–2014.) preciznom i jasnom metodologijom p(r)okazuje aktuelno razumijevanje djela jednog od najpopularnijih i najčitanijih pisaca za djecu i mlade na području bivše Jugoslavije. Oslanjajući se na ključne tekstove koji zasnivaju, ali i propituju, standard u nauci o književnosti, tekst će putem nekoliko jednostavnih pitanja “postavljenih” svakom od radova razotkriti da je čitanje Ćopića, uz rijetke izuzetke, obilježeno terminološkom nepreciznošću, nedostatkom jasne hipoteze, odsustvom čvrste i uvjerljive argumentacije, te opterećeno neadekvatnom teorijskom i kritičkom literaturom.
Aleksandra Aksentijević
Dara Šljukić
Irena Jovanović
Jelena Lalatović
Julija Ovsec
Maja Abadžija
Мања Величковска
Marija Stanojević
Марта Стефановска
Milica Ulemek
Natalija Iva Stepanović
Nevena Šaulić
Slavka Vlalukin
Zorana Simić
Nađa Bobičić (ur.)
Paganski, hrišćanski i nacionalni simboli u ciklusu Hodočašća Vaska Pope
(Vasko Popa, Hodočašća)
Ajla Bećirović
Tekst je skraćena verzija istoimenog diplomskog rada odbranjenog 30. 9. 2015. godine na Odsjeku za književnosti naroda BiH Filozofskog fakulteta u Sarajevu. Osnovna intencija teksta je da “otključa” jedan od ciklusa zbirke stihova Uspravna zemlja pomoću temeljitog čitanja i tumačenja simbola. Nakon zaključka da se kritika ovim Popinim djelom uglavnom bavila površno, uvodnim tumačenjima predgovornoga karaktera, ova teza prilazi svakoj od pjesama ciklusa pojedinačno, propuštajući ih kroz
isti interpretativni filter: iščitavanje stih-po-stih oplemenjeno otkrivanjem značenja simbola i njihovih odnosa u strukturi pjesme. Rezultat je iscrpna i opširna, ali i precizna i jasna te nadasve korisna analiza koja će nastavniku raspoloženom da čas posveti obradi Popinih pjesama zasigurno ponuditi temeljito tumačenjezasnovano na mitološkom i historijskom pojašnjenju simbola i motiva.
Poučnost Galilejevog života
(Bertolt Brecht, Galilejev život)
Fatima Bilčević
Analiza i interpretacija drame “Galilejev život” Bertolta Brehta poći će od procesa geneze, preko uspostavljanja konteksta u kojem je nastajao kao historijska drama pa sve do analize i interpretacije u kontekstu tog žanra. O poučnosti kao važnoj dimenziji ovog Brehtovog historijskog komada govorit će se posebno u kontekstu forme srednjovjekovnog moraliteta koja se u strukturi i ideji komada prepoznaje. Najzad, tekst se bavi pitanjem je li Breht uspio u nakani da od svojih likova, naročito u historijskim dramama, načini modele s kojima se čitalac ne treba i ne smije identificirati kako bi njegov analitički um prevagnuo u recepciji i kako bi drama ispunila svoju didaktičku funkciju. Detaljna analiza Galilejeva lika i interpretacija drame pokazat će kako j eGalilej izuzetno kompleksan lik, koji izmiče Brehtovim teorijskim postulatima o drami i teatru, ali i da drama, bez obzira na to, čak zahvaljujući tome, ostvaruje svoju didaktičku, analitičku i spoznajnu dimenziju.
ALTERNATIVNA LEKTIRA
Pisati ženski: Sylvia Plath i trijumf prkosa
(Sylvia Plath, Ariel i druge pjesme)
Selma Asotić
Interpretacija pjesama Sylvije Plath polazi od fotografije muškog pjesničkog društva s koje poznata američka pjesnikinja upadljivo odsustvuje. Vješto kombinirajući biografski pristup i close reading analizu, tekst nam u kombinaciji činjenica iz života pjesnikinje i njenih stihova skicira sudbinu spisateljice u muškoj književnoj povijesti i pokazuje zašto nam je potrebno da čitamo ženski. Kroz stihove u kojima je polazište svakodnevno i lično ,preko neodoljive težnje za poništavanjem sebe, do antiherojskog osvajanja slobode, Plath pokazuje da priznavanje autobiografskog znači njegovo poništavanje.
Priroda bića da bude biće prirode
(Ursula K. Le Guin, Svijet se kaže Šuma)
Maja Abadžija
Preporuka za čitanje i školsku obradu kratkog romana Svijet se kaže Šuma američke spisateljice Ursule K. Le Guin utemeljena je na analizi koja je inspirisana feminističkim i postkolonijalnim čitanjima. U fokusu teksta je interpretacija ključnih značenjskih slojeva romana koji se oblikuju oko problematike roda i rase te eksploatacije i kolonijalizma, ali i ekologije i jezika. Predloženi metod je “obrnuto” čitanje, gdje se učenicima i nastavnicima preporučuje da identificiraju “obje strane priče” i (kroz kontrastiranje invazivne (zemaljske) i domorodačke (vanzemaljske) kulture, neautentično ponašanje ili “isklizavanje” glavnih junaka, raspodjelu rodnih uloga muškaraca i žena, način na koji jezik konstituiše doživljaj svijeta) dođu do značenjske suštine romana i pokušaju odgovoriti na pitanje – šta smatramo prirodnim a šta civilizacijskim odnosno, na koji nas način naša društvena i rodna uloga, odnosno jezik i prirodno okruženje u kojem živimo, čini onime što jesmo?
KRITIKA
Mutko ili mutikaša?
(Bajruzin Hajro Planjac, Manguparije Mutka Genijalca)
Mirza Ahmetović
Tekst je iz pera nastavnika koji je, nakon prijedloga učenika dana času alternativne lektire obrade knjigu Manguparije Mutka Genijalca nagrađivanog pisca za djecu Bajruzina Hajre Planjca, ustanovio da je riječ o stilski slabom i idejno suspektnom štivu za mlade. Polazeći od pretpostavke da školska prodaja knjiga sumnjive književne i odgojne kvalitete već signalizira problem, autor odlučuje udubiti se u sadržaj i formu institucionalno i akademski podržanog kratkog romana te pronalazi niz nedostataka kao što su manirizam i imitacija, nametljiva malograđanska didaktika, nerazumijevanje potreba i mogućnosti mladog čitaoca. Tekst ne zaboravlja naglasiti ni da je knjiga preporučena od eminentnih akademskih profesora književnosti te postavlja pitanje da li je upozitivnoj ocjeni prevagnula srebroljubivost ili stručnost recenzenata.
Kriteriji naučnosti u zbornicima o Branku Ćopiću
(Banja Luka, Graz, 2012–2014.)
Amela Balić i Armin Stefanović
Analiza zbornika naučnih radova o Branku Ćopiću (Banja Luka ,Graz, 2012–2014.) preciznom i jasnom metodologijom p(r)okazuje aktuelno razumijevanje djela jednog od najpopularnijih i najčitanijih pisaca za djecu i mlade na području bivše Jugoslavije. Oslanjajući se na ključne tekstove koji zasnivaju, ali i propituju, standard u nauci o književnosti, tekst će putem nekoliko jednostavnih pitanja “postavljenih” svakom od radova razotkriti da je čitanje Ćopića, uz rijetke izuzetke, obilježeno terminološkom nepreciznošću, nedostatkom jasne hipoteze, odsustvom čvrste i uvjerljive argumentacije, te opterećeno neadekvatnom teorijskom i kritičkom literaturom.
Aleksandra Aksentijević
Dara Šljukić
Irena Jovanović
Jelena Lalatović
Julija Ovsec
Maja Abadžija
Мања Величковска
Marija Stanojević
Марта Стефановска
Milica Ulemek
Natalija Iva Stepanović
Nevena Šaulić
Slavka Vlalukin
Zorana Simić
Nađa Bobičić (ur.)