Edició de dos capbreus del prior del monestir de Santa Maria de Cervià, dels anys 1314 i 1356, re... more Edició de dos capbreus del prior del monestir de Santa Maria de Cervià, dels anys 1314 i 1356, relatius al domini situat al veïnat de Montnegre, de la parròquia de Sant Mateu de Montnegre (Quart, el Gironès). Estudi del poblament, la societat i l'economia d'aquest sector de les Gavarres al segle XIV.
Recull de 191 pergamins i notícies relatives als Cartellà, nissaga de cavallers establerta des de... more Recull de 191 pergamins i notícies relatives als Cartellà, nissaga de cavallers establerta des del segle XII a Maçanet de la Selva, en concret a la torre de Cartellà documentada des del 1201.
Edició de 542 documents (transcripció completa dels inèdits i parcial dels ja editats) referents ... more Edició de 542 documents (transcripció completa dels inèdits i parcial dels ja editats) referents al monestir gironí de Sant Pere de Galligants entre els anys 911 i 1300.
La pabordia de Novembre de la seu de Girona, donada la seva importància, fou anomenada habitualme... more La pabordia de Novembre de la seu de Girona, donada la seva importància, fou anomenada habitualment "Pabordia de Lloret", perquè aquesta vila en fou el nucli fundacional, que en el curs del temps s'anà ampliant fins a comprendre la major part de la comarca de la Selva, del Maresme i del Vallès Oriental.
Des de l'any 1317 és conserva a l'arxiu capitular el primer d'una sèrie de capbreus, l'estudi dels quals és d'un interès importantíssim per a la història dels lloretencs. En aquest mateix fons, s'inclou documentació i capbreus que fan referència als termes de Sant Dalmai, Estanyol, Brunyola, Aiguaviva, Franciac... que també formaven part de la pabordia del mes de Novembre.
Un capbreu és un document on es registrava, en forma abreujada, el reconeixement per part dels vassalls de les rendes degudes al senyor. Els capbreus són una bona font pel coneixement de les rendes senyorials i de l'organització de les comunitats agràries sota règim senyorial, entre altres aspectes de la societat agrària.
En el present treball, a banda de la transcripció completa del capbreu, convenientment editada i completada amb uns índexs de noms de lloc i de persona, es presenta com era la societat i el territori de Lloret de Mar a la primera meitat del segle XIV. El castell, els masos, el port, les activitats econòmiques als camps i horts, als boscos i al mar.
Edició de 542 documents (transcripció completa dels inèdits i parcial dels ja editats) referents ... more Edició de 542 documents (transcripció completa dels inèdits i parcial dels ja editats) referents al monestir gironí de Sant Pere de Galligants entre els anys 911 i 1300.
L'any 1362, pocs mesos abans de la seva mort, el bisbe de Girona Berenguer de Cruïlles va encarre... more L'any 1362, pocs mesos abans de la seva mort, el bisbe de Girona Berenguer de Cruïlles va encarregar a Guillem Bernat de Perles, prevere de la seu, la confecció d'un inventari dels feus episcopals i dels delmes de tota la diòcesi. L'objectiu principal de l'empresa era conèixer de primera mà qui eren els titulars laics dels delmes i el valor aproximat d'aquestes rendes per tal d'exigir-los el pagament d'una taxa sempre que aquestes porcions dels delmes eren traspassades o venudes. D'aquesta manera, el Llibre verd dels feus, que no es va acabar de redactar fins al 1371, esdevé un magnífic retrat del significat del delme a les més de quatre-centes parròquies gironines a la segona meitat del segle XIV. A la vegada, l'edició integral del llibre, juntament amb els índexs toponímic i antroponímic, són una eina essencial per aproximar-se a la geografia i a la societat del bisbat de Girona a la baixa edat mitjana.
Estudi de la història del monestir de Sant Miquel de Cruïlles, a partir del fons documental conse... more Estudi de la història del monestir de Sant Miquel de Cruïlles, a partir del fons documental conservat a l'Arxiu de la Corona d'Aragó (1035-1300). Es completa amb un recull de la bibliografia dedicada a l'edifici i a les obres d'art romàniques que ha conservat fins al segle XX.
... Les Gavarres a l'edat mitjana: poblament i societat d'un massís del nord-est català. ... more ... Les Gavarres a l'edat mitjana: poblament i societat d'un massís del nord-est català. Información General. Autores: Elvis Mallorquí; Editores: Girona : CCG, 2000; Año de publicación: 2000; País: España; Idioma: Catalán; ISBN : 84-95483-02-5. Otros catálogos. ...
dins J. M. Salrach, dir., Naixement de la nació catalana. Orígens i expansió, segles IX-XIV, Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2017, p. 140-148 i p. 269-289., 2017
Descripció de l'estat actual dels camins històrics de la plana de la Selva: 500 km, 25 camins his... more Descripció de l'estat actual dels camins històrics de la plana de la Selva: 500 km, 25 camins històrics.
Els camins històrics de la plana selvatana (la Selva i el Gironès)
Vol. 1. Els camins vers la ciu... more Els camins històrics de la plana selvatana (la Selva i el Gironès) Vol. 1. Els camins vers la ciutat de Girona
Documents sobre Llagostera, els valors del paisage, l'arqueologia dels masos medievals, els masos... more Documents sobre Llagostera, els valors del paisage, l'arqueologia dels masos medievals, els masos i el paisatge de Panedes, el mercat d ela terra a Llagostera el segle XVI i XVII, el plànol de l'agrimensor Agustí Bragat de 1879, l'experiència d'entrevistar propietaris i masovers.
Edició de dos capbreus del prior del monestir de Santa Maria de Cervià, dels anys 1314 i 1356, re... more Edició de dos capbreus del prior del monestir de Santa Maria de Cervià, dels anys 1314 i 1356, relatius al domini situat al veïnat de Montnegre, de la parròquia de Sant Mateu de Montnegre (Quart, el Gironès). Estudi del poblament, la societat i l'economia d'aquest sector de les Gavarres al segle XIV.
Recull de 191 pergamins i notícies relatives als Cartellà, nissaga de cavallers establerta des de... more Recull de 191 pergamins i notícies relatives als Cartellà, nissaga de cavallers establerta des del segle XII a Maçanet de la Selva, en concret a la torre de Cartellà documentada des del 1201.
Edició de 542 documents (transcripció completa dels inèdits i parcial dels ja editats) referents ... more Edició de 542 documents (transcripció completa dels inèdits i parcial dels ja editats) referents al monestir gironí de Sant Pere de Galligants entre els anys 911 i 1300.
La pabordia de Novembre de la seu de Girona, donada la seva importància, fou anomenada habitualme... more La pabordia de Novembre de la seu de Girona, donada la seva importància, fou anomenada habitualment "Pabordia de Lloret", perquè aquesta vila en fou el nucli fundacional, que en el curs del temps s'anà ampliant fins a comprendre la major part de la comarca de la Selva, del Maresme i del Vallès Oriental.
Des de l'any 1317 és conserva a l'arxiu capitular el primer d'una sèrie de capbreus, l'estudi dels quals és d'un interès importantíssim per a la història dels lloretencs. En aquest mateix fons, s'inclou documentació i capbreus que fan referència als termes de Sant Dalmai, Estanyol, Brunyola, Aiguaviva, Franciac... que també formaven part de la pabordia del mes de Novembre.
Un capbreu és un document on es registrava, en forma abreujada, el reconeixement per part dels vassalls de les rendes degudes al senyor. Els capbreus són una bona font pel coneixement de les rendes senyorials i de l'organització de les comunitats agràries sota règim senyorial, entre altres aspectes de la societat agrària.
En el present treball, a banda de la transcripció completa del capbreu, convenientment editada i completada amb uns índexs de noms de lloc i de persona, es presenta com era la societat i el territori de Lloret de Mar a la primera meitat del segle XIV. El castell, els masos, el port, les activitats econòmiques als camps i horts, als boscos i al mar.
Edició de 542 documents (transcripció completa dels inèdits i parcial dels ja editats) referents ... more Edició de 542 documents (transcripció completa dels inèdits i parcial dels ja editats) referents al monestir gironí de Sant Pere de Galligants entre els anys 911 i 1300.
L'any 1362, pocs mesos abans de la seva mort, el bisbe de Girona Berenguer de Cruïlles va encarre... more L'any 1362, pocs mesos abans de la seva mort, el bisbe de Girona Berenguer de Cruïlles va encarregar a Guillem Bernat de Perles, prevere de la seu, la confecció d'un inventari dels feus episcopals i dels delmes de tota la diòcesi. L'objectiu principal de l'empresa era conèixer de primera mà qui eren els titulars laics dels delmes i el valor aproximat d'aquestes rendes per tal d'exigir-los el pagament d'una taxa sempre que aquestes porcions dels delmes eren traspassades o venudes. D'aquesta manera, el Llibre verd dels feus, que no es va acabar de redactar fins al 1371, esdevé un magnífic retrat del significat del delme a les més de quatre-centes parròquies gironines a la segona meitat del segle XIV. A la vegada, l'edició integral del llibre, juntament amb els índexs toponímic i antroponímic, són una eina essencial per aproximar-se a la geografia i a la societat del bisbat de Girona a la baixa edat mitjana.
Estudi de la història del monestir de Sant Miquel de Cruïlles, a partir del fons documental conse... more Estudi de la història del monestir de Sant Miquel de Cruïlles, a partir del fons documental conservat a l'Arxiu de la Corona d'Aragó (1035-1300). Es completa amb un recull de la bibliografia dedicada a l'edifici i a les obres d'art romàniques que ha conservat fins al segle XX.
... Les Gavarres a l'edat mitjana: poblament i societat d'un massís del nord-est català. ... more ... Les Gavarres a l'edat mitjana: poblament i societat d'un massís del nord-est català. Información General. Autores: Elvis Mallorquí; Editores: Girona : CCG, 2000; Año de publicación: 2000; País: España; Idioma: Catalán; ISBN : 84-95483-02-5. Otros catálogos. ...
dins J. M. Salrach, dir., Naixement de la nació catalana. Orígens i expansió, segles IX-XIV, Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 2017, p. 140-148 i p. 269-289., 2017
Descripció de l'estat actual dels camins històrics de la plana de la Selva: 500 km, 25 camins his... more Descripció de l'estat actual dels camins històrics de la plana de la Selva: 500 km, 25 camins històrics.
Els camins històrics de la plana selvatana (la Selva i el Gironès)
Vol. 1. Els camins vers la ciu... more Els camins històrics de la plana selvatana (la Selva i el Gironès) Vol. 1. Els camins vers la ciutat de Girona
Documents sobre Llagostera, els valors del paisage, l'arqueologia dels masos medievals, els masos... more Documents sobre Llagostera, els valors del paisage, l'arqueologia dels masos medievals, els masos i el paisatge de Panedes, el mercat d ela terra a Llagostera el segle XVI i XVII, el plànol de l'agrimensor Agustí Bragat de 1879, l'experiència d'entrevistar propietaris i masovers.
BORRELL, M.; FIGUERAS, N.; LLINÀS, J.; MALLORQUÍ, E. i MERINO, J.: Deu llegües de pols i roderes.... more BORRELL, M.; FIGUERAS, N.; LLINÀS, J.; MALLORQUÍ, E. i MERINO, J.: Deu llegües de pols i roderes. El camí ral de Girona al Tordera. Centre d'Estudis Selvatans, col.lecció Estudis i Textos, 10. Santa Coloma de Farners, 2005.
EnglishNext to the parish church of Fortia (Alt Emporda) there is a building known as “Casa del D... more EnglishNext to the parish church of Fortia (Alt Emporda) there is a building known as “Casa del Delme”, tithe house. It has, recorded on the lintel, the date of 1767 and the heraldic symbols of Sant Pere de Rodes, a monastery that owned the main feudal lordship in Fortia since the end of the 10th century. At the same time, the monks of Sant Pere obtained the tithe, a rent consisting of the tenth of all crops. The purpose of this paper is to reread the local history of Fortia checking all data coming from the written documentation, archeology and monumental heritage still remaining, but always bearing in mind who paid and who obtained tithes. This could be a way to detect local specificities in the history of Fortia in relation to neighboring villages catalaAl costat de l’esglesia parroquial de Fortia (Alt Emporda) es conserva un edifici conegut com la Casa del Delme. A la llinda, hi figura la data de 1767 i els simbols heraldics de Sant Pere de Rodes, monestir que posseia la princip...
El Mas Catala Durant L Edat Mitjana I La Moderna Aspectes Arqueologics Historics Geografics Arquitectonics I Antropologics Actes Del Colloqui Celebrat a Barcelona Del 3 Al 5 De Novembre De 1999 2001 Isbn 84 00 07943 4 Pags 125 158, 2001
Les esglésies han estat un pol d’atracció del poblament rural a la Catalunya Vella, tot i que les... more Les esglésies han estat un pol d’atracció del poblament rural a la Catalunya Vella, tot i que les sagreres dels segles XI i XII no van formar grans nuclis de població. A partir del segle XIII el canvi del nom a cellera, als bisbats de Girona i Elna, deixa entreveure un procés de desacralització que va ser paral·lel a la conversió dels cellers en habitatges i a la fusió de la cellera amb altres elements aglutinadors del poblament, com el mercat o el castell. Molts nuclis de poblament concentrat, tal i com mostra l’inventari provisional realitzat, van experimentar un procés de fortificació a la segona meitat del segle XIII o al llarg del segle XIV a causa de molts factors que aporten claus per entendre l’evolució de les celleres i les viles als segles centrals de l’edat mitjana.
L’expansió agrària del segle XVIIIi es va manifestar, d’una banda, amb la introducció de nous con... more L’expansió agrària del segle XVIIIi es va manifestar, d’una banda, amb la introducció de nous conreus agraris i, de l’altra, amb l’extensió de l’agricultura en terrenys fins aleshores no dedicats a l’agricultura. A partir de l’estudi del Llibre Verd dels Feus del bisbe de Girona (1362-1371), juntament amb notícies procedents dels arxius senyorials i episcopals, es pot constatar com el creixement agrari dels segles XIII i XIV va tenir unes manifestacions similars a les de l’època moderna. L’objectiu de la present contribució és definir amb major precisió, per al conjunt del bisbat de Girona, les formes del creixement medieval i la naturalesa dels conflictes que va generar l’explotació de les terres novals, per un costat, i la introducció dels conreus tintoris —safrà, pastell, roja, roldor— i d’un cereal poc conegut —el gruany—, per l’altreAgricultural growth in the eighteenth century came about by the introduction of new crops and also by the expansion of agriculture in previously un...
Universitat de Girona. Institut de Llengua i Literatura Catalanes, Jun 11, 2015
Presentació de tres comunicacions, la primera a càrrec de Josep Maria Nolla sobre el setge de Gir... more Presentació de tres comunicacions, la primera a càrrec de Josep Maria Nolla sobre el setge de Girona de 1285; la segona, a càrrec d'Elvis Mallorquí sobre els danys col·laterals de la invasió francesa de 1285, i la tercera a càrrec d'Albert Reixach, sobre el relat de la invasió francesa a les terres gironines des dels cronistes Muntaner i Desclot als notaris i escrivans del segle XI
Publicacions i Edicions de la Universitat de Barcelona, 2016
Agricultural growth in the eighteenth century came about by the introduction of new crops and als... more Agricultural growth in the eighteenth century came about by the introduction of new crops and also by the expansion of agriculture in previously uncultivated areas. In the “Green Book of Fiefs”, a study written for the bishop of Girona in 1362-1371, and in other documents from the manorial and episcopal archives, there is evidence of agricultural growth in the thirteenth and fourteenth centuries with similar characteristics to that of the Modern era. The purpose of this article is to define more precisely, for the entire bishopric of Girona, the forms of agricultural growth that occurred in the Middle Ages, and the nature of conflicts that led to the cultivation of newly broken fields (novalia) and the introduction of new crops, such as saffron, common madder, redoul, woad, and a cereal known as gruanum. L’expansió agrària del segle xviii es va manifestar, d’una banda, amb la introducció de nous conreus agraris i, de l’altra, amb l’extensió de l’agricultura en terrenys fins aleshores no dedicats a l’agricultura. A partir de l’estudi del Llibre Verd dels Feus del bisbe de Girona (1362-1371), juntament amb notícies procedents dels arxius senyorials i episcopals, es pot constatar com el creixement agrari dels segles xiii i xiv va tenir unes manifestacions similars a les de l’època moderna. L’objectiu de la present contribució és definir amb major precisió, per al conjunt del bisbat de Girona, les formes del creixement medieval i la naturalesa dels conflictes que va generar l’explotació de les terres novals, per un costat, i la introducció dels conreus tintoris —safrà, pastell, roja, roldor— i d’un cereal poc conegut —el gruany—, per l’altre. Paraules clau: delme, novals, expansió agrària, safrà, gruany, pastell, roldor, roja.
Síntesi dels jaciments i restes arqueològiques del pas de la Via Augusta romana per les terres gi... more Síntesi dels jaciments i restes arqueològiques del pas de la Via Augusta romana per les terres gironines, juntament amb una revisió de la manera en com s'ha estudiat. Hipòtesi nova del seu pas per les terres de la Selva, al sud de Girona, resseguint el camí vell de Girona a Caldes de Malavella pels "xarrabascos" de Riudellots.
Aquest text és una versió escrita de la conferència pronunciada el 16 de febrer de 2017 a la Bibl... more Aquest text és una versió escrita de la conferència pronunciada el 16 de febrer de 2017 a la Biblioteca Carles Rahola, amb el títol “Joaquim Botet i Sisó i la història local”, en el marc del cicle de conferències organitzat per l’Institut d’Estudis Gironins i el Museu d’Història de Girona per commemorar el centenari de la mort de l’historiador gironí. Agraeixo les aportacions i comentaris de Joaquim M. Puigvert, Narcís Figueras, Joan Domènech, Joaquim Daban, Juli Campeny i Marc Martínez, que han contribuït a enriquir el text inicial.
L'any 1362, pocs mesos abans de la seva mort, el bisbe de Girona Berenguer de Cruïlles va en... more L'any 1362, pocs mesos abans de la seva mort, el bisbe de Girona Berenguer de Cruïlles va encarregar a Guillem Bernat de Perles, prevere de la seu, la confecció d'un inventari dels feus episcopals i dels delmes de tota la diòcesi. L'objectiu principal de l'empresa era conèixer de primera mà qui eren els titulars laics dels delmes i el valor aproximat d'aquestes rendes per tal d'exigir-los el pagament d'una taxa sempre que aquestes porcions dels delmes eren traspassades o venudes. D'aquesta manera, el Llibre verd dels feus, que no es va acabar de redactar fins al 1371, esdevé un magnífic retrat del significat del delme a les més de quatre-centes parròquies gironines a la segona meitat del segle XIV. A la vegada, l'edició integral del llibre, juntament amb els índexs toponímic i antroponímic, són una eina essencial per aproximar-se a la geografia i a la societat del bisbat de Girona a la baixa edat mitjana.
Tot i que va ser publicada el 1930 per Pere Vayreda, la sentencia arbitral que va resoldre, l’any... more Tot i que va ser publicada el 1930 per Pere Vayreda, la sentencia arbitral que va resoldre, l’any 1319, el conflicte entre el prior de Santa Maria de Llado i els clergues parroquials de Sant Feliu de Llado, d’una banda, amb els representants de la universitat de Llado, permet aproximar-se a una questio poc destacada per la historiografia medieval: l’existencia d’un “costum de la parroquia”, que regulava molts aspectes de la vida quotidiana de les comunitats medievals. Del centenar d’ordinacions de la sentencia, ens fixem en les que recullen els drets corresponents a l’esglesia parroquial de Sant Feliu: els delmes i les primicies, els pagaments vinculats a la il•luminacio del temple, els donatius per a les celebracions festives i per a l’administracio dels sagraments i el salpas. Amb aquest cas podem comprovar com el costum local va servir de guia per resoldre pacificament una situacio economica critica a inicis del segle XIV.
Page 1. toponímia, paisatge i cultura ELS NOMS DE LLOC DES DE LA LINGÜÍSTICA, LA GEOGRAFIA I LA H... more Page 1. toponímia, paisatge i cultura ELS NOMS DE LLOC DES DE LA LINGÜÍSTICA, LA GEOGRAFIA I LA HISTÒRIA ELVIS MALLORQUÍ (Coord.), RAMON AMIGO, ' JOAN ANTON RABELLA, JOAN TORT, » FRANCESC ROMA cq COL LECC FONTS Page 2. Page 3. Page 4. ...
Història i documents relatius al Rec del Banyacans, procedent de Sant Dalmai i Vilobí, sempre pro... more Història i documents relatius al Rec del Banyacans, procedent de Sant Dalmai i Vilobí, sempre proper al riu Onyar. Passava per l'indret de Viladecans, a Riudellots, indici potser d'una vil·la desapareguda?
Històries vinculades a l'Agulla, un rec paral·lel al riu Onyar, que no està documentat a l'època ... more Històries vinculades a l'Agulla, un rec paral·lel al riu Onyar, que no està documentat a l'època medieval. Pel nom "agulla", sembla clar que es tracta d'una obra de canalització per tal de drenar les aigües del pla de Riudellots de la Selva.
Uploads
Estudi del poblament, la societat i l'economia d'aquest sector de les Gavarres al segle XIV.
Des de l'any 1317 és conserva a l'arxiu capitular el primer d'una sèrie de capbreus, l'estudi dels quals és d'un interès importantíssim per a la història dels lloretencs. En aquest mateix fons, s'inclou documentació i capbreus que fan referència als termes de Sant Dalmai, Estanyol, Brunyola, Aiguaviva, Franciac... que també formaven part de la pabordia del mes de Novembre.
Un capbreu és un document on es registrava, en forma abreujada, el reconeixement per part dels vassalls de les rendes degudes al senyor. Els capbreus són una bona font pel coneixement de les rendes senyorials i de l'organització de les comunitats agràries sota règim senyorial, entre altres aspectes de la societat agrària.
En el present treball, a banda de la transcripció completa del capbreu, convenientment editada i completada amb uns índexs de noms de lloc i de persona, es presenta com era la societat i el territori de Lloret de Mar a la primera meitat del segle XIV. El castell, els masos, el port, les activitats econòmiques als camps i horts, als boscos i al mar.
Vol. 1. Els camins vers la ciutat de Girona
Estudi del poblament, la societat i l'economia d'aquest sector de les Gavarres al segle XIV.
Des de l'any 1317 és conserva a l'arxiu capitular el primer d'una sèrie de capbreus, l'estudi dels quals és d'un interès importantíssim per a la història dels lloretencs. En aquest mateix fons, s'inclou documentació i capbreus que fan referència als termes de Sant Dalmai, Estanyol, Brunyola, Aiguaviva, Franciac... que també formaven part de la pabordia del mes de Novembre.
Un capbreu és un document on es registrava, en forma abreujada, el reconeixement per part dels vassalls de les rendes degudes al senyor. Els capbreus són una bona font pel coneixement de les rendes senyorials i de l'organització de les comunitats agràries sota règim senyorial, entre altres aspectes de la societat agrària.
En el present treball, a banda de la transcripció completa del capbreu, convenientment editada i completada amb uns índexs de noms de lloc i de persona, es presenta com era la societat i el territori de Lloret de Mar a la primera meitat del segle XIV. El castell, els masos, el port, les activitats econòmiques als camps i horts, als boscos i al mar.
Vol. 1. Els camins vers la ciutat de Girona