Pongrácz, Alex received his law degree in 2012 from Széchenyi István University Deák Ferenc Faculty of Law and Political Sciences. He obtained a PhD in Law and Political Sciences in 2016. His main research area is the globalization and the new “regulatory authorities” in the global field of force. Alex Pongrácz does research in Theory of State and Political Economy.
A 2022 őszén a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen alakult Környezeti Fenntarthatósági Intézet fenteb... more A 2022 őszén a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen alakult Környezeti Fenntarthatósági Intézet fentebb megnevezett kutatókból álló kutatócsoportja az Egyetem hallgatói kollektívájára fókuszálva 2022 decemberétől 2023 januárjáig folytatott le a környezeti fenntarthatósággal kapcsolatos egyetemi kutatást. A kutatás fő bázisául az intézet munkatársai által összeállított kérdőív szolgált. A véleményfelmérés eredményeinek elemzése nagymértékben segíti a fenntarthatóság oktatásával kapcsolatos, egyetemi szintű tervezést.
Az államépítés elmélete abból a meggyőződésből fakad, hogy a világ akkor a legbiztonságosabb, ha ... more Az államépítés elmélete abból a meggyőződésből fakad, hogy a világ akkor a legbiztonságosabb, ha a rendet univerzálisan érvényes liberális szabályok mentén alakítjuk ki, és ezt a rendet követi minden állam. A „liberális világrend” születésénél az Amerikai Egyesült Államok bábáskodott, és 1991 után – egyedüli szuperhatalomként – annak kereteit a volt szocialista országokra is kiterjesztette. A „liberális világrend” építőelemei a szuverén államok, amelyek felelősséget is éreznek a rend iránt. Amennyiben az államok nem tudnak vagy nem szándékoznak élni ezzel a felelősséggel, a rend stabil tagjai beavatkozhatnak az egyetemesen létező normák és szabályok érvényesítése érdekében. Ezt nevezzük a jelen írásunkban „offenzív liberalizmusnak”. A tanulmányunk célja, hogy a nemzetközi rendszerrel összefüggő államépítési és elméleti szakirodalmat áttekintse, mert véleményünk szerint az államépítés kérdésköre az elmúlt 15 évben háttérbe szorult, azonban az ukrajnai háború és az azt követő újjáépítés szükségessége miatt hamarosan újra hangsúlyosan napirendre fog kerülni.
Jelen tanulmány célja, hogy a Fenntartható államkormányzás és innovatív közszolgáltatások elnevez... more Jelen tanulmány célja, hogy a Fenntartható államkormányzás és innovatív közszolgáltatások elnevezésű TKP-s kutatási alprojekt égisze alatt a napjainkban egyre akutabbá váló klíma- és ökológiai válság államelméleti és politikai filozófiai szempontból is releváns kérdését a természettel kapcsolatos konzervatív felfogás egy példájára, Carl Schmitt munkásságára koncentrálva járja körül. Érdemes kiemelnünk, hogy Schmitt nem fejtett ki explicit természetfelfogást, így arra csak a különböző írásaiban elszórt „gondolatmagvakból” következtethetünk.
A tanulmány Franz Kafka A per című művét elemzi a szervezeti túlhatalom és a bürokratikus működés... more A tanulmány Franz Kafka A per című művét elemzi a szervezeti túlhatalom és a bürokratikus működésmód egyes vonatkozásaira koncentrálva. Emellett párhuzamot von napjaink globális társadalmának hasonló tendenciáival. Az információs/fogyasztói társadalom és a globalizáció „hívószavaival” jellemezhető jelenlegi világrendszerben ugyanis túlontúl sok anomália létezik ahhoz, hogy Kafka írásait újra felfedezzük. A szerző elsősorban a bürokráciaelméletek oldaláról közelítve igyekszik Kafka klasszikus regényét aktualizálni, s tisztában van azzal, hogy a bürokrácia működési mechanizmusának vizsgálatán túlmenően egyéb szempontok is felmerülhetnek a mű interpretációjával összefüggésben. Ezekre az értelmezési lehetőségekre utal ugyan, ám a vizsgálat szempontjából csak periferikusan érinti. A globalizációs tendenciák bekapcsolása a Kafka-elemzésbe a későbbiek folyamán új elemzési kereteknek ágyazhat meg, és új aspektusokkal gyarapíthatja a Kafka-értelmezések tárházát.
Jelen tanulmányban a Szerző a Kelemen Roland által kimunkált új típusú hibrid állammodellre, az ú... more Jelen tanulmányban a Szerző a Kelemen Roland által kimunkált új típusú hibrid állammodellre, az ún. cyberfare state-elméletre kíván reflektálni. E vizsgálat során vizsgálja a digitalizáció államra gyakorolt hatását, a szuverenitás tónusváltozásait és a kibertér néhány alapvető sajátosságát.
Jelen tanulmányban a szerző a Nyugat-Európában három
évtizeden keresztül – 1945 és 1975 között – ... more Jelen tanulmányban a szerző a Nyugat-Európában három évtizeden keresztül – 1945 és 1975 között – virulens jóléti állam válságát követően érvényesülő monetarista ellenforradalmat vizsgálja. Bemutatja a jóléti állam említett krízisére adott első reakciókat, majd az átalakulás fő ideológiai „sarokkövét” jelentő Friedrich August Hayek és Milton Friedman tanait. Ezt követően az említett doktrínát a gyakorlatba átemelni kívánó, Margaret Thatcher és Ronald Reagan fémjelezte kormányzatok főbb intézkedéseit elemezi, rövid kitekintést nyújtva a neoliberális gazdaságpolitika tovább élésére is.
For conclusion we argue that postmodern and leftist narratives are tried to overcame the limitati... more For conclusion we argue that postmodern and leftist narratives are tried to overcame the limitations of the Modernity’s false claims of Subject lead us to our contemporary ecological crisis. However, it seems that all the theoretical progresses didn’t made us pass through Modernity but an even more sinister realization of it. We can see slowly and steadily as the human body and consciousness became the objects and working materials of technological progress.
From the second half of the 20th century, a comprehensive “offensive” was launched from different... more From the second half of the 20th century, a comprehensive “offensive” was launched from different directions against the nation state, with considerable success. As a result, an almost incomprehensible number of authors talk about the erosion, fading or even disappearance of traditional state sovereignty. Since the last quarter of 20th century globalization, regionalization and deregulatory trends fundamentally corroded the traditional conception and construction of sovereignty. The dominance of monetarist-neoliberal doctrines has led to a change in the role of states in the sphere of social and economic production. These developments announced the primacy of market trends, the drastic reduction of economic and social intervention, and the need for international economic integration. Due to the growing prominence of global regulatory authorities (IMF, World Bank, WTO, OECD) in parallel with the increasing influence of transnational corporations, the traditional sovereignty of nation states had become increasingly volatile.
Az ún. weimari köztársaság, azaz az 1919 és 1933 közötti időszak németországi közege – amint az i... more Az ún. weimari köztársaság, azaz az 1919 és 1933 közötti időszak németországi közege – amint az ismert – az államelméleti és államtani krónika egyik leggazdagabb fejezeteit munkálta ki. Az alábbiakban e széles medrű diskurzus-folyam egy kisebb mellékágát kívánjuk megvizsgálni, amennyiben Carl Schmitt, valamint Hermann Heller gazdaságpolitikával kapcsolatos nézeteinek rövid áttekintésére vállalkozunk.
Carl Schmitt: Erős állam, egészséges gazdaság. Előadás az ipar képviselői számára (Düsseldorf, 19... more Carl Schmitt: Erős állam, egészséges gazdaság. Előadás az ipar képviselői számára (Düsseldorf, 1932. november 23.)
Starker Staat und gesunde Wirtschaft. In SCHMITT, Carl (1995): Staat, Großraum, Nomos. Arbeiten aus den Jahren 1916 – 1969. Duncker & Humblot, Berlin, 1995, 71-85. (A szerkesztő, Günter Mashcke megjegyzéseit nem szerepeltetem a fordításban.) Schmitt előadása részben A totális állam továbbfejlődése Németországban című, 1933. januárjában megjelent tanulmány egyes szöveghelyeit is tartalmazza, amelynek magyarra való átültetése során Cs. Kiss Lajos fordítására is hagyatkoztam, több ponton is módosítva azt.
A 2022 őszén a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen alakult Környezeti Fenntarthatósági Intézet fenteb... more A 2022 őszén a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen alakult Környezeti Fenntarthatósági Intézet fentebb megnevezett kutatókból álló kutatócsoportja az Egyetem hallgatói kollektívájára fókuszálva 2022 decemberétől 2023 januárjáig folytatott le a környezeti fenntarthatósággal kapcsolatos egyetemi kutatást. A kutatás fő bázisául az intézet munkatársai által összeállított kérdőív szolgált. A véleményfelmérés eredményeinek elemzése nagymértékben segíti a fenntarthatóság oktatásával kapcsolatos, egyetemi szintű tervezést.
Az államépítés elmélete abból a meggyőződésből fakad, hogy a világ akkor a legbiztonságosabb, ha ... more Az államépítés elmélete abból a meggyőződésből fakad, hogy a világ akkor a legbiztonságosabb, ha a rendet univerzálisan érvényes liberális szabályok mentén alakítjuk ki, és ezt a rendet követi minden állam. A „liberális világrend” születésénél az Amerikai Egyesült Államok bábáskodott, és 1991 után – egyedüli szuperhatalomként – annak kereteit a volt szocialista országokra is kiterjesztette. A „liberális világrend” építőelemei a szuverén államok, amelyek felelősséget is éreznek a rend iránt. Amennyiben az államok nem tudnak vagy nem szándékoznak élni ezzel a felelősséggel, a rend stabil tagjai beavatkozhatnak az egyetemesen létező normák és szabályok érvényesítése érdekében. Ezt nevezzük a jelen írásunkban „offenzív liberalizmusnak”. A tanulmányunk célja, hogy a nemzetközi rendszerrel összefüggő államépítési és elméleti szakirodalmat áttekintse, mert véleményünk szerint az államépítés kérdésköre az elmúlt 15 évben háttérbe szorult, azonban az ukrajnai háború és az azt követő újjáépítés szükségessége miatt hamarosan újra hangsúlyosan napirendre fog kerülni.
Jelen tanulmány célja, hogy a Fenntartható államkormányzás és innovatív közszolgáltatások elnevez... more Jelen tanulmány célja, hogy a Fenntartható államkormányzás és innovatív közszolgáltatások elnevezésű TKP-s kutatási alprojekt égisze alatt a napjainkban egyre akutabbá váló klíma- és ökológiai válság államelméleti és politikai filozófiai szempontból is releváns kérdését a természettel kapcsolatos konzervatív felfogás egy példájára, Carl Schmitt munkásságára koncentrálva járja körül. Érdemes kiemelnünk, hogy Schmitt nem fejtett ki explicit természetfelfogást, így arra csak a különböző írásaiban elszórt „gondolatmagvakból” következtethetünk.
A tanulmány Franz Kafka A per című művét elemzi a szervezeti túlhatalom és a bürokratikus működés... more A tanulmány Franz Kafka A per című művét elemzi a szervezeti túlhatalom és a bürokratikus működésmód egyes vonatkozásaira koncentrálva. Emellett párhuzamot von napjaink globális társadalmának hasonló tendenciáival. Az információs/fogyasztói társadalom és a globalizáció „hívószavaival” jellemezhető jelenlegi világrendszerben ugyanis túlontúl sok anomália létezik ahhoz, hogy Kafka írásait újra felfedezzük. A szerző elsősorban a bürokráciaelméletek oldaláról közelítve igyekszik Kafka klasszikus regényét aktualizálni, s tisztában van azzal, hogy a bürokrácia működési mechanizmusának vizsgálatán túlmenően egyéb szempontok is felmerülhetnek a mű interpretációjával összefüggésben. Ezekre az értelmezési lehetőségekre utal ugyan, ám a vizsgálat szempontjából csak periferikusan érinti. A globalizációs tendenciák bekapcsolása a Kafka-elemzésbe a későbbiek folyamán új elemzési kereteknek ágyazhat meg, és új aspektusokkal gyarapíthatja a Kafka-értelmezések tárházát.
Jelen tanulmányban a Szerző a Kelemen Roland által kimunkált új típusú hibrid állammodellre, az ú... more Jelen tanulmányban a Szerző a Kelemen Roland által kimunkált új típusú hibrid állammodellre, az ún. cyberfare state-elméletre kíván reflektálni. E vizsgálat során vizsgálja a digitalizáció államra gyakorolt hatását, a szuverenitás tónusváltozásait és a kibertér néhány alapvető sajátosságát.
Jelen tanulmányban a szerző a Nyugat-Európában három
évtizeden keresztül – 1945 és 1975 között – ... more Jelen tanulmányban a szerző a Nyugat-Európában három évtizeden keresztül – 1945 és 1975 között – virulens jóléti állam válságát követően érvényesülő monetarista ellenforradalmat vizsgálja. Bemutatja a jóléti állam említett krízisére adott első reakciókat, majd az átalakulás fő ideológiai „sarokkövét” jelentő Friedrich August Hayek és Milton Friedman tanait. Ezt követően az említett doktrínát a gyakorlatba átemelni kívánó, Margaret Thatcher és Ronald Reagan fémjelezte kormányzatok főbb intézkedéseit elemezi, rövid kitekintést nyújtva a neoliberális gazdaságpolitika tovább élésére is.
For conclusion we argue that postmodern and leftist narratives are tried to overcame the limitati... more For conclusion we argue that postmodern and leftist narratives are tried to overcame the limitations of the Modernity’s false claims of Subject lead us to our contemporary ecological crisis. However, it seems that all the theoretical progresses didn’t made us pass through Modernity but an even more sinister realization of it. We can see slowly and steadily as the human body and consciousness became the objects and working materials of technological progress.
From the second half of the 20th century, a comprehensive “offensive” was launched from different... more From the second half of the 20th century, a comprehensive “offensive” was launched from different directions against the nation state, with considerable success. As a result, an almost incomprehensible number of authors talk about the erosion, fading or even disappearance of traditional state sovereignty. Since the last quarter of 20th century globalization, regionalization and deregulatory trends fundamentally corroded the traditional conception and construction of sovereignty. The dominance of monetarist-neoliberal doctrines has led to a change in the role of states in the sphere of social and economic production. These developments announced the primacy of market trends, the drastic reduction of economic and social intervention, and the need for international economic integration. Due to the growing prominence of global regulatory authorities (IMF, World Bank, WTO, OECD) in parallel with the increasing influence of transnational corporations, the traditional sovereignty of nation states had become increasingly volatile.
Az ún. weimari köztársaság, azaz az 1919 és 1933 közötti időszak németországi közege – amint az i... more Az ún. weimari köztársaság, azaz az 1919 és 1933 közötti időszak németországi közege – amint az ismert – az államelméleti és államtani krónika egyik leggazdagabb fejezeteit munkálta ki. Az alábbiakban e széles medrű diskurzus-folyam egy kisebb mellékágát kívánjuk megvizsgálni, amennyiben Carl Schmitt, valamint Hermann Heller gazdaságpolitikával kapcsolatos nézeteinek rövid áttekintésére vállalkozunk.
Carl Schmitt: Erős állam, egészséges gazdaság. Előadás az ipar képviselői számára (Düsseldorf, 19... more Carl Schmitt: Erős állam, egészséges gazdaság. Előadás az ipar képviselői számára (Düsseldorf, 1932. november 23.)
Starker Staat und gesunde Wirtschaft. In SCHMITT, Carl (1995): Staat, Großraum, Nomos. Arbeiten aus den Jahren 1916 – 1969. Duncker & Humblot, Berlin, 1995, 71-85. (A szerkesztő, Günter Mashcke megjegyzéseit nem szerepeltetem a fordításban.) Schmitt előadása részben A totális állam továbbfejlődése Németországban című, 1933. januárjában megjelent tanulmány egyes szöveghelyeit is tartalmazza, amelynek magyarra való átültetése során Cs. Kiss Lajos fordítására is hagyatkoztam, több ponton is módosítva azt.
In Farkas, Ádám; Kelemen, Roland (szerk.) A fejlődés fogságában? Tanulmányok a kibertér és a mest... more In Farkas, Ádám; Kelemen, Roland (szerk.) A fejlődés fogságában? Tanulmányok a kibertér és a mesterséges intelligencia 21. századi állam- és jogfejlesztési, társadalmi, biztonsági kapcsolódásai köréből. Gondolat Kiadó, Budapest, 2023, 43-53.
In: Barcsi, Tamás; Diósi, Szabolcs (szerk.) A válság elméleti vonatkozásai: Tanulmánykötet. Pécsi... more In: Barcsi, Tamás; Diósi, Szabolcs (szerk.) A válság elméleti vonatkozásai: Tanulmánykötet. Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar, Pécs, 2022, 19-27.
In: Farkas, Ádám (szerk.) Védelmi alkotmányosság az új típusú biztonsági kihívások erőterében. Ma... more In: Farkas, Ádám (szerk.) Védelmi alkotmányosság az új típusú biztonsági kihívások erőterében. Magyar Katonai Jogi és Hadijogi Társaság, Budapest, 2018, 41-61.
In: Bódi, Stefánia; Schweitzer, Gábor (szerk.) Alapjogok : Az emberi jogok alkotmányos védelme Ma... more In: Bódi, Stefánia; Schweitzer, Gábor (szerk.) Alapjogok : Az emberi jogok alkotmányos védelme Magyarországon Budapest, Magyarország : Ludovika Egyetemi Kiadó (2021) pp. 295-311. ,
In Barna Attila (szerk.): Trianon 100. Tanulmányok a békeszerződés centenáriumára. Ludovika Egyet... more In Barna Attila (szerk.): Trianon 100. Tanulmányok a békeszerződés centenáriumára. Ludovika Egyetemi Kiadó, Budapest, 2020 [megjelent: 2021], 245-259.
A Szerző az államelméleti narratíva fősodrától eltérve, a hazai tudományos szférában kissé szokat... more A Szerző az államelméleti narratíva fősodrától eltérve, a hazai tudományos szférában kissé szokatlan módon, az állam és a szexualitás közötti kapcsolódási pontok elméleti aspektusait vizsgálja meg.
In Karácsony András; Téglási András; Tóth J. Zoltán (szerk.) Philosophus trium scientiarum. Tanul... more In Karácsony András; Téglási András; Tóth J. Zoltán (szerk.) Philosophus trium scientiarum. Tanulmányok a 70 éves Pokol Béla tiszteletére. Századvég Kiadó, Budapest, 2021, pp. 211-221.
In Kovács Éva Margit (szerk.): Ünnepi kötet a 65 éves Imre Miklós tiszteletére. Ludovika Egyetemi... more In Kovács Éva Margit (szerk.): Ünnepi kötet a 65 éves Imre Miklós tiszteletére. Ludovika Egyetemi Kiadó, Budapest, 2020.
A szuverenitás fogalmának értelmezése, valamint a szuverenitásból „kiolvasható” feladat- és hatás... more A szuverenitás fogalmának értelmezése, valamint a szuverenitásból „kiolvasható” feladat- és hatáskörök vizsgálata az államelméleti és államtani diszciplínák évszázadok óta fókuszált, ugyanakkor meglehetősen polemikus területe. A rendre fel-fellángoló disputák tüzét pedig nemcsak a társadalomtudományban általában véve is megfigyelhető konszenzusképtelenség éleszti, hanem a szuverenitás fogalmának sokfélesége, illetve az a tény is, hogy a szuverenitás egy olyan „tragikus álarc, mely mögött a legkülönbözőbb hatalmi igények rejtőznek.”
Geschichte der ungarischen Souveränitätsauffassung, 2020
In Orbán, Balázs - Szalai, Zoltán (Hrsg.): Der ungarische Staat. Ein interdisziplinärer Überblick... more In Orbán, Balázs - Szalai, Zoltán (Hrsg.): Der ungarische Staat. Ein interdisziplinärer Überblick. Springer, 2020
A szuverenitás problematikáját – annak angolszász aspektusaira koncentrálva – jeles jogbölcselőnk... more A szuverenitás problematikáját – annak angolszász aspektusaira koncentrálva – jeles jogbölcselőnk, Horváth Barna precízen kimunkálva, tudományos igénnyel vizsgálta az 1943-ban megjelent Angol jogelmélet című munkájában. A tanulmány célja, hogy Horváth Barna eme grandiózus vállalkozását is bemutatva értékelje az állam szuverenitása „frontján” hosszú évszázadok óta zajló változásokat. A tanulmány ennek révén azt a problémát kívánja körbejárni, hogy a szuverenitás lényeges jegye-e még – részben a XX., de inkább a XXI. században – az államnak. Reményeink szerint választ szolgáltatunk tehát arra a dilemmára, hogy a szuverenitás kapcsán eldobandó „színházi kellékről”, tragikus álarcról van-e szó, avagy a fiscusban féltő gonddal őrizendő drága ékszerről, esetleg az igazság – ha nem is odaát –, de a két szélső pozíció közötti félúton van-e.
Jelen tanulmány a "Budapest-jelentés a keresztényüldözésről, 2018" című tanulmánykötetben jelent ... more Jelen tanulmány a "Budapest-jelentés a keresztényüldözésről, 2018" című tanulmánykötetben jelent meg.
In Orbán Balázs - Szalai Zoltán (szerk.): Ezer éve Európa közepén: A magyar állam karaktere. Math... more In Orbán Balázs - Szalai Zoltán (szerk.): Ezer éve Európa közepén: A magyar állam karaktere. Mathias Corvinus Collegium - Tihanyi Alapítvány, Budapest, 2019, 193-204.
A globalizáció a gazdasági aspektusokon túl a társadalom jogi
alrendszere vonatkozásban is alapv... more A globalizáció a gazdasági aspektusokon túl a társadalom jogi alrendszere vonatkozásban is alapvető fordulatot jelentett. A globalizációs folyamat tehát nem hagyta érintetlenül a terület sérthetetlenségére építő jogrendszerfelfogást sem. Az állam hagyományos központosított felfogása és a politikumban betöltött szerepe is alapvető változásokon ment keresztül.
Richard Fleischer 1973-ban rendezett disztópikus Cli-Fi (climate fiction) alkotása, a Zöld szója ... more Richard Fleischer 1973-ban rendezett disztópikus Cli-Fi (climate fiction) alkotása, a Zöld szója (Soylent Green) 2022-ben, a valamikori kék bolygó élhetetlenné vált metropoliszában, a történet szerint negyvenmillió lakosú New York-ban játszódik. A globális léptékű ökológiai katasztrófa miatt "talpalatnyi föld" sem maradt a polgárok számára, és Vivaldi igencsak tanácstalan lenne, ha az évszakokról szeretne hegedűverseny sorozatot komponálni, ugyanis egész évben drasztikus hőhullám teszi próbára a lépcsőházakban, templomokban, és egyéb közösségi színtereken összezsúfolódó emberek fizikai és mentális tűrőképességét: a hőmérséklet gyakorlatilag még az éjszaka folyamán sem csökken 30 Celsius-fok alá. A lakosság étkeztetését hatósági jegyrendszer útján oldják meg, a csapból már egyáltalán nem folyik víz, a fák teljesen eltűntek a városból, a főtéren összetorlódott, működésképtelen ócskavassá vált gépjárművek pedig csak még tovább fokozzák a posztapokaliptikus hangulatot. Eközben a szupergazdagok Bourbon whiskyt, marhahúst és gyümölcsöket fogyasztanak, és "bútorként" aposztrofált szolgálólányokkal múlatják az idejüket. A film egyébként illeszkedett a kor meglehetősen pesszimista hangulatot képviselő atmoszférájába: mindössze öt évvel Paul R. Ehrlich Népességbomba című könyvét, egy esztendővel a Római Klub prominensei által jegyzett, A növekedés határai címet viselő jelentést követően, valamint André Gorz tanulmányával (A gépkocsi társadalmi ideológiája) egy időben került a mozik műsorára. A film természetszerűleg "költői túlzások" egész sorával élt, arra azonban bizonyára csak kevesen fogadtak volna, hogy 2019 júniusában vezető hír lesz az információs szupersztrádán, hogy India hatodik legnépesebb városában, Csennai-ban ötmillió lakos vízellátása bizonytalanná vált, mivel a lakóházakban már nem folyik víz a csapokból. 2019 perzselő júniusa azzal a sokkoló hírrel zárult, hogy a franciaországi Gallargues-le-Monteux-ban 45,8 Celsius-fokot mértek, de a július sem igazán bizonyult alkalmasnak a kedélyek lehűtésére: a szibériai Jakutföld plusz 30 Celsius-fokos hőmérsékletében bikinis influenszerek lepték el a térséget, Alaszkát pedig soha nem látott tartós hőhullám sújtotta.
Korrupció: az ólomsúlyként ránk nehezedő teher. Van-e megoldás?, 2010
Az alábbi pályamunkával 2010-ben, harmadéves joghallgatóként első helyezést értem el a Magyary Zo... more Az alábbi pályamunkával 2010-ben, harmadéves joghallgatóként első helyezést értem el a Magyary Zoltán Szakkollégium pályázatán (Az állami szerepvállalás aktuális kérdései).
Habent sua fata libelli – azaz minden könyvnek megvan a maga sorsa, tartotta az ősi mondás. Fokoz... more Habent sua fata libelli – azaz minden könyvnek megvan a maga sorsa, tartotta az ősi mondás. Fokozottan igaz ez a megállapítás a német ajkú, zsidó származású és Prágában tevékenykedő íróra, FRANZ KAFKA életművének opusaira – hiszen az író végakarata gyanánt arra kérte barátját, bizonyos MAX BRODot, hogy néhány kivételtől eltekintve égesse el valamennyi kéziratát, illetve tiltsa meg a már megjelent művek újbóli kiadását. Szerencsére a végrendeleti végrehajtó nem ekként cselekedett, így Kafka munkái az utókor számára is fennmaradhattak. Így aztán számos generáció kóstolhatott bele Kafka merev tárgyszerűségébe, abba a hideg objektivitásba, amellyel a legabszurdabb, leggroteszkebb és legijesztőbb eseményláncolatokat tárgyalja. Ekként „menekült meg” A per is, amely véleményem szerint a szervezeti túlhatalom kérdéseinek vizsgálatára, ekként pedig a globális kapitalizmus korunkban érvényesülő tendenciáinak feltérképezésére is kiválóan alkalmas munka. Emellett Kafka a „jog és irodalom” kutatások egyik alfája és ómegája is, ahogy SIMON ATTILA fogalmazott: a nyolcvanas és kilencvenes évek egyik legfontosabb vitája is a Kafka-interpretációkból indult ki.
Uploads
évtizeden keresztül – 1945 és 1975 között – virulens jóléti állam válságát
követően érvényesülő monetarista ellenforradalmat vizsgálja. Bemutatja a
jóléti állam említett krízisére adott első reakciókat, majd az átalakulás fő
ideológiai „sarokkövét” jelentő Friedrich August Hayek és Milton Friedman
tanait. Ezt követően az említett doktrínát a gyakorlatba átemelni kívánó,
Margaret Thatcher és Ronald Reagan fémjelezte kormányzatok főbb
intézkedéseit elemezi, rövid kitekintést nyújtva a neoliberális
gazdaságpolitika tovább élésére is.
Starker Staat und gesunde Wirtschaft. In SCHMITT, Carl (1995): Staat, Großraum, Nomos. Arbeiten aus den Jahren 1916 – 1969. Duncker & Humblot, Berlin, 1995, 71-85. (A szerkesztő, Günter Mashcke megjegyzéseit nem szerepeltetem a fordításban.) Schmitt előadása részben A totális állam továbbfejlődése Németországban című, 1933. januárjában megjelent tanulmány egyes szöveghelyeit is tartalmazza, amelynek magyarra való átültetése során Cs. Kiss Lajos fordítására is hagyatkoztam, több ponton is módosítva azt.
évtizeden keresztül – 1945 és 1975 között – virulens jóléti állam válságát
követően érvényesülő monetarista ellenforradalmat vizsgálja. Bemutatja a
jóléti állam említett krízisére adott első reakciókat, majd az átalakulás fő
ideológiai „sarokkövét” jelentő Friedrich August Hayek és Milton Friedman
tanait. Ezt követően az említett doktrínát a gyakorlatba átemelni kívánó,
Margaret Thatcher és Ronald Reagan fémjelezte kormányzatok főbb
intézkedéseit elemezi, rövid kitekintést nyújtva a neoliberális
gazdaságpolitika tovább élésére is.
Starker Staat und gesunde Wirtschaft. In SCHMITT, Carl (1995): Staat, Großraum, Nomos. Arbeiten aus den Jahren 1916 – 1969. Duncker & Humblot, Berlin, 1995, 71-85. (A szerkesztő, Günter Mashcke megjegyzéseit nem szerepeltetem a fordításban.) Schmitt előadása részben A totális állam továbbfejlődése Németországban című, 1933. januárjában megjelent tanulmány egyes szöveghelyeit is tartalmazza, amelynek magyarra való átültetése során Cs. Kiss Lajos fordítására is hagyatkoztam, több ponton is módosítva azt.
Budapest, Magyarország : Ludovika Egyetemi Kiadó (2021) pp. 295-311. ,
Századvég Kiadó, Budapest, 2021, pp. 211-221.
alrendszere vonatkozásban is alapvető fordulatot jelentett. A globalizációs folyamat tehát nem hagyta érintetlenül a terület sérthetetlenségére építő jogrendszerfelfogást sem. Az állam hagyományos központosított felfogása és a politikumban betöltött szerepe is alapvető változásokon ment keresztül.