Konsepti – Toimintakonseptin uudistajien verkkolehti, May 30, 2012
Espoon ja Helsingin terveyskeskuksissa käytössä oleva pitkäaikaissairaiden omahoitomalli on kehit... more Espoon ja Helsingin terveyskeskuksissa käytössä oleva pitkäaikaissairaiden omahoitomalli on kehitetty pitkäaikaissairaiden potilaiden omahoidon tukemiseksi. ”Hoitomallin lähtökohtana on potilaan omahoito sekä potilaan ja terveydenhuollon ammattilaisten tiimityö. Hoitomallin keskeisenä tavoitteena on voimaantunut, pitkäaikaissairautensa hoidossa aikaisempaa itsenäisempi ja omatoimisempi potilas, joka on aktiivinen oman terveytensä edistäjä.” (Suurnäkki, Leppäkoski & Pellikka, 2010, 33; ks. myös Saarelma, Lommi, Hemminki, Leppäkoski & Siefen, 2008.) Tässä artikkelissa useita pitkäaikaissairauksia sairastava potilas kertoo kokemuksiaan ja näkemyksiään omahoitomallin palvelujen käyttöönotosta ja käytöstä sekä omahoidon ja omahoitomallin palvelujen ja välineiden merkityksestä terveydenhoidolleen. Artikkeli perustuu kirjoittajan toteuttamaan puhelinhaastatteluun, joka kesti tunnin. Haastattelukysymyksiin vastasi noin 70-vuotias Alfred*1, joka on käyttänyt omahoitomallin palveluja kahden vuoden ajan. Alfredin kokemukset ja näkemykset lisäävät tietämystämme omahoitomallin ja omahoidon välineiden toimivuudesta ja merkityksestä potilaan omahoidolle ja terveydelle. Haastattelu avaa myös potilaan näkökulmaa omahoidon tavoitteiden asettamisesta ja niiden saavuttamisen edellytyksistä. Artikkeli perustuu pääosin haastatellun puheeseen, jonka pohjalta kirjoittaja on toimittanut*2 artikkelin pyrkien kuitenkin säilyttämään haastateltavan alkuperäisiä ilmaisuja. Artikkelin loppuun kirjoittaja on koonnut keskeisiä omahoidon saavuttamisen edellytyksiä potilaan haastattelun pohjalta.
*1 Asiakkaan nimi on muutettu potilaan anonymiteetin säilyttämiseksi. *2 Puheessa esiintyviä toistoja ja puhekielen ilmaisuja on muokattu kirjakielelle ja kysymyksien ja vastauksien järjestystä on muutettu. Myös potilas osallistui vastaustensa muokkaamiseen, joten artikkeli on tutkijan ja potilaan yhteistyön tulos.
Konsepti – Toimintakonseptin uudistajien verkkolehti, May 30, 2012
Tässä Konsepti – toimintakonseptin uudistajien verkkolehden kaksoisnumerossa julkaistut kirjoituk... more Tässä Konsepti – toimintakonseptin uudistajien verkkolehden kaksoisnumerossa julkaistut kirjoitukset tarkastelevat toiminnan ja toimintakonseptien kehittämistä eri näkökulmista. Kaksoisnumero sisältää kolmenlaisia kirjoituksia: neljä sokkovertaisarvioinnin läpikäynyttä tieteellistä artikkelia, kaksi tutkimusselostusta ja kaksi haastattelua. Artikkelit perustuvat Toiminnan, kehityksen ja oppimisen tutkimusyksikössä CRADLE:ssa tekeillä oleviin tutkimuksiin.
Lehdessä julkaistuista tieteellisistä artikkeleista kaksi liittyy Rakentamisen tietomallintaminen (2011–2013) -tutkimushankkeeseen. Kaksi muuta tieteellistä artikkelia sekä lehden molemmat haastattelut liittyvät Hoidon eheyttämisinnovaatioiden toteutumisedellytykset, organisaation tahto ja asiakkaan ääni (2010–2012) -tutkimushankkeeseen. Lisäksi lehdessä on julkaistu kaksi tutkimusselostusta, joissa nämä kaksi Tekesin rahoittamaa tutkimushanketta on esitelty.
Lehden kirjoitusten perusteella pääkirjoituksen näkökulmaksi ja otsikoksi muodostui ’Asiakkaat, työntekijät, välineet ja tietomallintaminen toiminnan ja toimintakonseptien kehittämisen voimavaroina’. Pääkirjoituksen ensimmäisessä luvussa esitän lehden kirjoitusten kannalta keskeisiä käsitteitä sekä linkitän lehden artikkelit toiminnan ja toimintakonseptien kehittämiseen kulttuurihistoriallisen toiminnanteorian viitekehyksessä. Luvussa kaksi tarkastelen, miten asiakkaat, työntekijät ja välineet on nostettu toiminnan kehittämisen voimavaroiksi HETE-tutkimushankkeeseen liittyvissä kirjoituksissa. Luvussa kolme tarkastelen ongelmia ja ristiriitoja toiminnan ja toimintajärjestelmien kehittämisen voimavaroina ja linkitän tekstin Rakentamisen tietomallintaminen -hankkeeseen liittyviin kirjoituksiin. Luvussa neljä esittelen lyhyesti lehdessä julkaistut tutkimusselostukset ja luvussa viisi sokkoarvioinnin läpikäyneet tieteelliset artikkelit.
Luvussa kuusi esittelen lehdessä julkaistut haastattelut. Luvussa seitsemän esittelen lehden julkaisemisen prosessia ja arvioin lehden päätoimittajana asettamieni tavoitteiden toteutumista. Pääkirjoitus päättyy luvun kahdeksan jälkikirjoitukseen.
AVAINSANAT: ristiriita, tietomallintaminen, toiminnan kohde, toimintajärjestelmä,
toimintakonsepti, väline
Konsepti – Toimintakonseptin uudistajien verkkolehti, May 30, 2012
Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen eheyttäminen on nousemassa keskeiseksi teemaksi yhteisku... more Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen eheyttäminen on nousemassa keskeiseksi teemaksi yhteiskunnallisessa keskustelussa ja tutkimuksessa sekä käytännön kehitystyössä. Espoon terveyskeskuksessa kehitetyn pitkäaikaissairaiden hoidon eheyttämiseen tähtäävän omahoitomallin ja siihen sisältyvien välineiden käyttöönoton voidaan odottaa muuttavan hoitosuhdetta. Jotta tätä muutosta voidaan ymmärtää eri toimijoiden näkökulmasta, esitämme tässä artikkelissa kehittämämme analyysivälineen, jonka avulla analysoimme hoidon kohteen ja välineiden käytön laajenemista. Esitämme alustavia tuloksia omahoitomallin käytöstä mallin kehittäjien, työntekijöiden ja potilaiden näkökulmista sekä tarkastelemme, miten omahoitomalli välittää asiakaslähtöisyyttä.
Tutkimuksemme toiminnanteoreettisena lähtökohtana on Vygotskyn (1978) välittyneisyyden käsite, jonka mukaan tekijän ja kohteen suhde on sosiaalisesti, kulttuurisesti ja historiallisesti välittynyttä. Tähän perustuen oppimista ja kehitystä on mielekästä tutkia kulttuuristen artefaktien käyttöönoton ja käytön näkökulmasta. Kehittämämme analyysikehikon avulla tarkastelemme välineen eli omahoitomallin välittämän toiminnan laajuutta ja siihen liittyvää kehittävää potentiaalia kahdella ulottuvuudella. Ensinnäkin tarkastelemme, keiden toimintaa väline palvelee ja mikä on välineen merkitys hoidon eri osapuolille. Toiseksi tarkastelemme, mitä varten väline on käytössä ja minkälaista toiminnan kohdetta sitä käyttämällä voidaan hallita. Analyysin löydösten
valossa tarkastelemme, minkälaista asiakaslähtöisyyttä omahoitomalli ja sen käyttö välittävät. Tutkimusaineistoa olemme keränneet havainnoimalla ja videoimalla pitkäaikaissairaiden potilaiden (N=27) vuosikäyntejä terveyden- ja sairaanhoitajien vastaanotolla sekä haastattelemalla kehittäjiä, potilaita ja työntekijöitä.
Analyysimme perusteella omahoitomalli tarjoaa lupaavia asiakaslähtöisyyden näkymiä, joita tarkastelemme kolmen temaattisen esimerkin avulla: (1) vuosikäynti omahoidon välittäjänä, (2) potilaiden vastuu omahoidosta ja sen tavoitteista sekä (3) omahoitomalli potilaan arjen välittäjänä. Sekä potilaiden että työntekijöiden näkemyksissä tulee esiin se, että välineiden käyttöönotto on tuonut hoitosuhteeseen sellaisia elintapoja ja elämäntilanteita koskevia aiheita, tavoitteita ja kohteita, joiden käsittely ei pirstoutuneessa terveydenhuollossa yleensä ole mahdollista. Samalla on kuitenkin ilmeistä, että uuden mallin käyttöönotto myös synnyttää uusia tarpeita ja jännitteitä. Malli ja sen välineet eivät ole valmiita, vaan muuntuvat jatkuvasti käytössä.
Ruokamo, H., Hyvönen, P., Lehtonen, M. & Tella, S. (eds.) Teaching-Studying-Learning (TSL) Processes and Mobile Technologies: Multi-, Inter- and Transdisciplinary (MIT) Research Approaches. Proceedings of the 12th International NBE 2005 Conference. Rovaniemi, September 14–17, 2005, 95–101, 2005
This article discusses the use of pedagogical models as appropriate means of improving the qualit... more This article discusses the use of pedagogical models as appropriate means of improving the quality of network-based education (NBE). NBE and novel kinds of teaching, studying, and learning environments have recently become an essential part of university-level education. In changing ethos of education, one special challenge is facing teachers, designers and researchers: the development of pedagogical models, teaching methods and practices that are applicable in NBE. We argue that by analysing some salient characteristics of NBE it will be possible to develop and evaluate NBE. It is also crucial to analyse how to learn to apply pedagogical models in NBE in an appropriate way. The aim of the HelLa Project was to evaluate university degree programmes in the educational use of ICTs in the Finnish Virtual University. The focus of this study was the 30-ECTS-credit study programme on the educational use of ICT, designed and implemented as part of the Finnish Virtual University Project of the Faculties of Education. The HelLa Project included three case studies in which students' and teachers' conceptions of applying peda-gogical models in NBE were examined. The case studies combined qualitative and quantitative research approaches. Data were collected by using two web-based questionnaires for students, by interviewing teachers and students, and by recording the network-based discussions regarding the course assignments. The data were analysed by using content analysis, narrative analysis and statistical analyses. This article draws on the results of the three case studies regarding the conceptions of teachers and students on the application of pedagogical models in NBE. Keywords: Pedagogical models, network-based education (NBE), educational use of ICTs, virtual university.
D. Lassner & C. McNaught (Eds.) Proceedings of ED-MEDIA, World Conference on Educational Multimedia, Hypermedia & Telecommunication June 23–28, 2003, Honolulu, USA, 3177–3183, 2003
The Helsinki–Lapland Educational Use of ICT Programs Evaluation Project (HelLa) studies and devel... more The Helsinki–Lapland Educational Use of ICT Programs Evaluation Project (HelLa) studies and develops pedagogical models for the design and assessment of network based education (NBE). This study is part of the Finnish Virtual University project KasVi and one of the case studies of the MOMENTS project 3. The study examines the models and the principles underpinning network-based education (NBE) which are derived from didactic and pedagogical thinking on teaching, studying and learning. Methodologically, this case study includes ethnographic research, content analysis and narrative analysis. Preliminary results indicate that the experience of community and the emergence of a student community clearly call for shared experiences and mutual trust. A written teaching and tutoring process was perceived as being deeper and more authentic than a spoken one. Tutoring had a more significant role for both teachers and students than face-to-face teaching. On the net, the allocation of time and scheduling were indispensable for a successful course, and for students' increased satisfaction. The skill needed to work in network-based environments, a component of media proficiency, develops through practical action on a network. Keywords: Network-based education (NBE); teaching–studying–learning (TSL) process; studying and learning environments; pedagogical models; design and assessment; educational use of information and communication technologies; media proficiency.
P. Kommers & G. Richards (Eds.) Proceedings of ED-MEDIA 2005: World Conference on Educational Multimedia, Hypermedia & Telecommunications. June 26–July 2, 2005. Montreal, Canada. CD-ROM. Electronic Version of Papers Presented at ED-MEDIA 2005 Conference, 656–663, 2005
One special challenge facing teachers, planners and researchers is the development of pedagogical... more One special challenge facing teachers, planners and researchers is the development of pedagogical models, teaching methods and teaching practices that are applicable in network based education (NBE). The Finnish HelLa project (2001–2003) studied how pedagogical models were reflected in degree programs of Media Education and in the educational use of ICTs. The particular focus of the research was the 15-credit (30-ECTS-credit) module in the educational use of ICTs that was designed and implemented as part of the Finnish Virtual University Project of the Faculties of Education. The study sought to combine qualitative and quantitative approaches within an ethnographic research design. Data were collected from the students by using a network-based survey. Discussions on the net were also recorded. In addition , a number of teachers and students were interviewed. The data were analyzed by using content analysis, narrative analysis and statistical analyses. This article draws on the results of the three case studies implemented in the HelLa project.
Meisalo, V. (toim.) Aineenopettajankoulutuksen vaihtoehdot ja tutkimus 2002. Ainedidaktiikan symposiumi 1.2.2002. Helsingin yliopisto. Opettajankoulutuslaitos. Tutkimuksia 241., 2003
Artikkelissa tarkastellaan Helsingin yliopiston kasvatustieteellisen tiedekunnan ja opettajankoul... more Artikkelissa tarkastellaan Helsingin yliopiston kasvatustieteellisen tiedekunnan ja opettajankoulutuslaitoksen Mediakasvatuskeskuksen ja Lapin yliopiston kasvatustieteiden tiedekunnan ja Mediapedago- giikkakeskuksen yhteistä HelLa-projektia. Projektissa kehitetään, tutkitaan ja arvioidaan tieto- ja viestintätekniikan opetuskäyttöä opetus- ja koulutusteknologian, mediakasvatuksen, tietokoneavusteisen opetuksen ja opettajien tietotekniikan koulutusohjelmissa. Projekti on osa Turun yliopiston koordinoimaa Suomen kasvatustieteiden tiedekuntien virtuaaliyliopistohanketta KasVia. Projektissa analysoidaan, 1) miten verkko-opetuksen pedagogiset mallit ilmenevät tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön koulutusohjelmissa, 2) miten didaktinen verkkoympäristö ja verkko-opetus tukevat yksilön ja yhteisön mediataitoa ja sen kehittymistä, 3) miten ja millaisiksi verkko-opetuksen suunnittelu-, laatu- ja arviointiperiaatteita tulee edelleen kehittää ja 4) miten kansallisia tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön ja mediakasvatuksen koulutusohjelmia voidaan yhtenäistää ja saattaa osaksi kansainvälistä tarjontaa. HelLa-projektin tavoitteena on edelleenkehittää verkko-opetuksen pedagogisia malleja ja periaatteita, joita voidaan käyttää apuna verkko-opetuksen suunnittelussa ja arvioinnissa. Tutkimus- ja kehittämistehtävää tarkastellaan mm. didaktisen monitasomallin, mediataidon, tieto- ja viestintätekniikan käyttötapojen ja mielekkään oppimisen ominaisuuksien näkökulmista. Projektissa hyödynnetään aikaisemmissa verkko-opetushankkeissa saatuja tutkimustuloksia ja vastataan niissä esiin nousseisiin kysymyksiin. Avainsanat: tieto- ja viestintätekniikan opetuskäyttö, verkko-opetus, opetus-opiskelu-oppimisprosessi, opiskelu- ja oppimisympäristöt, pedagogiset mallit, suunnittelu ja arviointi, mielekäs oppiminen Key words: Educational use of information and communication technologies (ICT), network-based education (NBE), teaching-studying- learning process, studying and learning environments, pedagogical models, designing and assessing principles, meaningful learning.
Teaching–Studying–Learning (TSL) Processes and Mobile Technologies: Multi-, Inter- and Transdisciplinary (MIT) Research Approaches. Proceedings of the 12th International NBE 2005 Conference, 2005
This article discusses the use of pedagogical models as appropriate means of improvingthe quality... more This article discusses the use of pedagogical models as appropriate means of improvingthe quality of network-based education (NBE). NBE and novel kinds of teaching, studying, andlearning environments have recently become an essential part of university-level education. Inchanging ethos of education, one special challenge is facing teachers, designers and researchers: the development of pedagogical models, teaching methods and practices that are applicable in NBE. We argue that by analysing some salient characteristics of NBE it will be possible to develop and evaluate NBE. It is also crucial to analyse how to learn to apply pedagogical models in NBE in an appropriate way. The aim of the HelLa Project was to evaluate university degree programmes in the educational use of ICTs in the Finnish Virtual University. The focus of this studywas the 30-ECTS-credit study programme on the educational use of ICT, designed and implemented as part of the Finnish Virtual University Project of the Faculties of Education. The HelLaProject included three case studies in which students’ and teachers’ conceptions of applying pedagogical models in NBE were examined. The case studies combined qualitative and quantitative research approaches. Data were collected by using two web-based questionnaires for students, by interviewing teachers and students, and by recording the network-based discussions regarding thecourse assignments. The data were analysed by using content analysis, narrative analysis and statistical analyses. This article draws on the results of the three case studies regarding the conceptions of teachers and students on the application of pedagogical models in NBE.
Keywords: Pedagogical models, network-based education (NBE), educational use of ICTs, virtual university
Scandinavian Journal of Educational Research, May 18, 2012
During the Bologna process, from 2003 to 2006, degree programmes, including teacher education cur... more During the Bologna process, from 2003 to 2006, degree programmes, including teacher education curricula, were developed in line with the two-tier system – the European Credit Transfer and Accumulation System (ECTS) and modularization. The purpose of the present study is to contribute to the development of teacher education profiling measures by comparing the Finnish and Estonian curricula covering initial teacher education. The aim was to analyze and compare studies in the science of education as part of the class teacher education programs through the development of a sufficiently universal meta-structure. The written curricula were subjected to discipline-based content analysis, which covered the main elements of the curricula and the contents of the theoretical substance studies in the science of education. The resulting differences and similarities between the Finnish and the Estonian curricula are reported.
International Journal of Educational Research, 2007
This paper discusses cultural conditions for networked-based mobile education. In our paper, we d... more This paper discusses cultural conditions for networked-based mobile education. In our paper, we demonstrate how an Integrated Meta-Model that we have been developing in our MOMENTS project, i.e. Models and Methods for Future Knowledge Construction: Interdisciplinary Implementations with Mobile Technologies, can be used as a heuristic tool for research and pedagogical practice with technology, drawing attention to such cultural and pedagogical aspects and relations which are easily left unnoticed. This Integrated Meta-Model consists of four levels: (i) cultural discourses and practices; (ii) pedagogical models and principles; (iii) action, and (iv) individual acts and activities. These four conceptual levels are complemented with three main components of the model, namely culture, interaction, and adaptability. To concretize our approach, we are presenting findings from four case studies conducted as a part of our MOMENTS project. Finally, we hope to undermine the technological deterministic thinking by reminding that there is a more fundamental cultural change taking place behind the rapid technological development and its pedagogical application.
ABSTRAKTI: Tämän vuosikymmenen alussa käynnistyi Belgiassa aikuiskoulutusta koskeva delfoityyppinen tutkimusprojekti, joka laajeni 17 Euroopan maata käsittäväksi, vertailevaksi tutkimukseksi. Kun Suomesta tuli EU:n jäsen, projekti käynnistettiin myös meillä. Kirjoittajat raportoivat artikkelissaan keväällä 1996 kerätyn tutkimusaineiston tuloksia. AVAINSANAT: arviointi, aikuiskasvatus, aikuiskoulutus, eurodelphi-menetelmä, eurodelfoi-menetelmä, koulutuspolitiikka, vertaileva tutkimus, monikansallinen tutkimus, asiantuntijat.
ABSTRACT: Eurodelphi is a comparative study of adult education policies in 17 European countries. The research project was launched in Belgium in the beginning of 1990s, with Finland joining in 1995. In it, adult education experts from different countries present their views and ideas on adult education policy. The article presents Finland's results for the survey. The authors' view is that Finland differs from the other countries in an international comparison, although similarities are also to be found. As is customary in the Nordic counties, our adult education is highly developed and experts in the field are very committed to the solutions they are implementing. The Scandinavian tradition has a minority role in our country, however, and our experts also tend to view and understand phenomena differently than those from our neighbour linguistic cousin, Estonia. The authors of the article will go into more detail in outlining these differences in future reports of the project. KEY WORDS: adult education, educational evaluation, comparative research, Experts, educational policy, Eurodelphi method.
Tissari, V. (toim.) Elinikäisen oppimisen tulevaisuudenkuvia. Aikuiskoulutuksen asiantuntijoiden keskustelua Suomen Eurodelfoitutkimuksen pohjalta [Future images of lifelong learning: Adult education experts' discussion based on Finland's Eurodelfoi project], 2001
Tissari, V. (toim.) Elinikäisen oppimisen tulevaisuudenkuvia. Aikuiskoulutuksen asiantuntijoiden keskustelua Suomen Eurodelfoitutkimuksen pohjalta [Future images of lifelong learning: Adult education experts' discussion based on Finland's Eurodelfoi project], 2001
Tissari, V. (toim.) Elinikäisen oppimisen tulevaisuudenkuvia. Aikuiskoulutuksen asiantuntijoiden keskustelua Suomen Eurodelfoitutkimuksen pohjalta [Future images of lifelong learning: Adult education experts' discussion based on Finland's Eurodelfoi project], 2001
P. Kommers & G. Richards (Eds.) Proceedings of World Conference on Educational Multimedia, Hypermedia and Telecommunications 2005, 2005
One special challenge facing teachers, planners and researchers is the development of pedagogical... more One special challenge facing teachers, planners and researchers is the development of pedagogical models, teaching methods and teaching practices that are applicable in network-based education (NBE). The Finnish HelLa project (2001–2003) studied how pedagogical models were reflected in degree programs of Media Education and in the educational use of ICTs. The particular focus of the research was the 15-credit (30-ECTS-credit) module in the educational use of ICTs that was designed and implemented as part of the Finnish Virtual University Project of the Faculties of Education. The study sought to combine qualitative and quantitative approaches within an ethnographic research design. Data were collected from the students by using a network-based survey. Discussions on the net were also recorded. In addition, a number of teachers and students were interviewed. The data were analyzed by using content analysis, narrative analysis and statistical analyses. This article draws on the results of the three case studies implemented in the HelLa project.
Proceedings CD-rom of the 11th International PEG Conference, Powerful ICT Tools for Teaching and Learning
The Helsinki-Lapland (HelLa) Educational use of ICT Programmes Evaluation Project studies and dev... more The Helsinki-Lapland (HelLa) Educational use of ICT Programmes Evaluation Project studies and develops pedagogical models and principles for the design and assessment of network-based education (e.g., Ruokamo et al. 2002; Vahtivuori et al. 2002). This paper discusses some principles and features of the educational context of reflective teaching, purposive studying, and meaningful learning that teachers can use when designing and
Tissari, V., Vaattovaara, V., Vahtivuori-Hänninen, S., Tella, S., Rajala, R. & Ruokamo, H. 2004 / 2015. Verkko opetuksen haasteita: Pedagogisia malleja didaktisessa verkkoymparistossa, Nov 2, 2015
OPEN ACCESS SINCE NOVEMBER 2, 2015. (PUBLISHED IN PRINT IN 2004.)
PERMANENT ADDRESS: https://urn... more OPEN ACCESS SINCE NOVEMBER 2, 2015. (PUBLISHED IN PRINT IN 2004.)
PERMANENT ADDRESS: https://urn.fi/URN:ISBN:978-952-484-868-8
Verkko-opetus ja erilaiset opetus-, opiskelu- ja oppimisympäristöt ovat olennainen osa uudistuvaa kasvatusta, koulutusta ja yliopisto-opetusta. Uudistuakseen ne tarvitsevat tutkimuksen tukea. Keskeisenä haasteena on ollut kehittää verkkoympäristössä toimivia opetusmenetelmiä, uusia työtapoja ja toimintakulttuuria.
Tämä kirja vastaa juuri näihin haasteisiin. Kirjassa kerrotaan, miten verkko-opetuksessa voi käyttää erilaisia pedagogisia malleja, millainen toimintakonteksti didaktinen verkkoympäristö on ja millaisia suunnittelun, arvioinnin ja ohjauksen periaatteita verkko-opetuksessa käytetään. Kirjan teoriataustassa yhdistyvät kasvatustieteellinen, didaktinen, mediakasvatuksellinen sekä oppimispsykologinen ja yhteiskuntatieteellinen tutkimus.
Kirja perustuu Helsingin ja Lapin yliopistojen tutkimus- ja kehittämisprojektiin HelLa (2001–2003). Projekti toimi osana valtakunnallista kahdeksan yliopiston kasvatustieteiden tiedekuntien virtuaaliyliopistohanketta (KasVi). Projektissa tutkittiin erityisesti KasVi-hankkeessa suunniteltua tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön opintokokonaisuutta (TVT 15 ov).
Kirja on tarkoitettu lisäämään yliopisto- ja korkeakouluopettajien ja -opiskelijoiden sekä muiden tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytöstä kiinnostuneiden teoriatietoa verkko-opetuksesta, sen suunnittelusta, toteuttamisesta ja arvioinnista. Lisäksi kirjassa on kartoitettu didaktisen verkkoympäristön ominaispiirteitä ja analysoitu laajan mediataidon käsitettä.
Konsepti – Toimintakonseptin uudistajien verkkolehti, May 30, 2012
Espoon ja Helsingin terveyskeskuksissa käytössä oleva pitkäaikaissairaiden omahoitomalli on kehit... more Espoon ja Helsingin terveyskeskuksissa käytössä oleva pitkäaikaissairaiden omahoitomalli on kehitetty pitkäaikaissairaiden potilaiden omahoidon tukemiseksi. ”Hoitomallin lähtökohtana on potilaan omahoito sekä potilaan ja terveydenhuollon ammattilaisten tiimityö. Hoitomallin keskeisenä tavoitteena on voimaantunut, pitkäaikaissairautensa hoidossa aikaisempaa itsenäisempi ja omatoimisempi potilas, joka on aktiivinen oman terveytensä edistäjä.” (Suurnäkki, Leppäkoski & Pellikka, 2010, 33; ks. myös Saarelma, Lommi, Hemminki, Leppäkoski & Siefen, 2008.) Tässä artikkelissa useita pitkäaikaissairauksia sairastava potilas kertoo kokemuksiaan ja näkemyksiään omahoitomallin palvelujen käyttöönotosta ja käytöstä sekä omahoidon ja omahoitomallin palvelujen ja välineiden merkityksestä terveydenhoidolleen. Artikkeli perustuu kirjoittajan toteuttamaan puhelinhaastatteluun, joka kesti tunnin. Haastattelukysymyksiin vastasi noin 70-vuotias Alfred*1, joka on käyttänyt omahoitomallin palveluja kahden vuoden ajan. Alfredin kokemukset ja näkemykset lisäävät tietämystämme omahoitomallin ja omahoidon välineiden toimivuudesta ja merkityksestä potilaan omahoidolle ja terveydelle. Haastattelu avaa myös potilaan näkökulmaa omahoidon tavoitteiden asettamisesta ja niiden saavuttamisen edellytyksistä. Artikkeli perustuu pääosin haastatellun puheeseen, jonka pohjalta kirjoittaja on toimittanut*2 artikkelin pyrkien kuitenkin säilyttämään haastateltavan alkuperäisiä ilmaisuja. Artikkelin loppuun kirjoittaja on koonnut keskeisiä omahoidon saavuttamisen edellytyksiä potilaan haastattelun pohjalta.
*1 Asiakkaan nimi on muutettu potilaan anonymiteetin säilyttämiseksi. *2 Puheessa esiintyviä toistoja ja puhekielen ilmaisuja on muokattu kirjakielelle ja kysymyksien ja vastauksien järjestystä on muutettu. Myös potilas osallistui vastaustensa muokkaamiseen, joten artikkeli on tutkijan ja potilaan yhteistyön tulos.
Konsepti – Toimintakonseptin uudistajien verkkolehti, May 30, 2012
Tässä Konsepti – toimintakonseptin uudistajien verkkolehden kaksoisnumerossa julkaistut kirjoituk... more Tässä Konsepti – toimintakonseptin uudistajien verkkolehden kaksoisnumerossa julkaistut kirjoitukset tarkastelevat toiminnan ja toimintakonseptien kehittämistä eri näkökulmista. Kaksoisnumero sisältää kolmenlaisia kirjoituksia: neljä sokkovertaisarvioinnin läpikäynyttä tieteellistä artikkelia, kaksi tutkimusselostusta ja kaksi haastattelua. Artikkelit perustuvat Toiminnan, kehityksen ja oppimisen tutkimusyksikössä CRADLE:ssa tekeillä oleviin tutkimuksiin.
Lehdessä julkaistuista tieteellisistä artikkeleista kaksi liittyy Rakentamisen tietomallintaminen (2011–2013) -tutkimushankkeeseen. Kaksi muuta tieteellistä artikkelia sekä lehden molemmat haastattelut liittyvät Hoidon eheyttämisinnovaatioiden toteutumisedellytykset, organisaation tahto ja asiakkaan ääni (2010–2012) -tutkimushankkeeseen. Lisäksi lehdessä on julkaistu kaksi tutkimusselostusta, joissa nämä kaksi Tekesin rahoittamaa tutkimushanketta on esitelty.
Lehden kirjoitusten perusteella pääkirjoituksen näkökulmaksi ja otsikoksi muodostui ’Asiakkaat, työntekijät, välineet ja tietomallintaminen toiminnan ja toimintakonseptien kehittämisen voimavaroina’. Pääkirjoituksen ensimmäisessä luvussa esitän lehden kirjoitusten kannalta keskeisiä käsitteitä sekä linkitän lehden artikkelit toiminnan ja toimintakonseptien kehittämiseen kulttuurihistoriallisen toiminnanteorian viitekehyksessä. Luvussa kaksi tarkastelen, miten asiakkaat, työntekijät ja välineet on nostettu toiminnan kehittämisen voimavaroiksi HETE-tutkimushankkeeseen liittyvissä kirjoituksissa. Luvussa kolme tarkastelen ongelmia ja ristiriitoja toiminnan ja toimintajärjestelmien kehittämisen voimavaroina ja linkitän tekstin Rakentamisen tietomallintaminen -hankkeeseen liittyviin kirjoituksiin. Luvussa neljä esittelen lyhyesti lehdessä julkaistut tutkimusselostukset ja luvussa viisi sokkoarvioinnin läpikäyneet tieteelliset artikkelit.
Luvussa kuusi esittelen lehdessä julkaistut haastattelut. Luvussa seitsemän esittelen lehden julkaisemisen prosessia ja arvioin lehden päätoimittajana asettamieni tavoitteiden toteutumista. Pääkirjoitus päättyy luvun kahdeksan jälkikirjoitukseen.
AVAINSANAT: ristiriita, tietomallintaminen, toiminnan kohde, toimintajärjestelmä,
toimintakonsepti, väline
Konsepti – Toimintakonseptin uudistajien verkkolehti, May 30, 2012
Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen eheyttäminen on nousemassa keskeiseksi teemaksi yhteisku... more Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen eheyttäminen on nousemassa keskeiseksi teemaksi yhteiskunnallisessa keskustelussa ja tutkimuksessa sekä käytännön kehitystyössä. Espoon terveyskeskuksessa kehitetyn pitkäaikaissairaiden hoidon eheyttämiseen tähtäävän omahoitomallin ja siihen sisältyvien välineiden käyttöönoton voidaan odottaa muuttavan hoitosuhdetta. Jotta tätä muutosta voidaan ymmärtää eri toimijoiden näkökulmasta, esitämme tässä artikkelissa kehittämämme analyysivälineen, jonka avulla analysoimme hoidon kohteen ja välineiden käytön laajenemista. Esitämme alustavia tuloksia omahoitomallin käytöstä mallin kehittäjien, työntekijöiden ja potilaiden näkökulmista sekä tarkastelemme, miten omahoitomalli välittää asiakaslähtöisyyttä.
Tutkimuksemme toiminnanteoreettisena lähtökohtana on Vygotskyn (1978) välittyneisyyden käsite, jonka mukaan tekijän ja kohteen suhde on sosiaalisesti, kulttuurisesti ja historiallisesti välittynyttä. Tähän perustuen oppimista ja kehitystä on mielekästä tutkia kulttuuristen artefaktien käyttöönoton ja käytön näkökulmasta. Kehittämämme analyysikehikon avulla tarkastelemme välineen eli omahoitomallin välittämän toiminnan laajuutta ja siihen liittyvää kehittävää potentiaalia kahdella ulottuvuudella. Ensinnäkin tarkastelemme, keiden toimintaa väline palvelee ja mikä on välineen merkitys hoidon eri osapuolille. Toiseksi tarkastelemme, mitä varten väline on käytössä ja minkälaista toiminnan kohdetta sitä käyttämällä voidaan hallita. Analyysin löydösten
valossa tarkastelemme, minkälaista asiakaslähtöisyyttä omahoitomalli ja sen käyttö välittävät. Tutkimusaineistoa olemme keränneet havainnoimalla ja videoimalla pitkäaikaissairaiden potilaiden (N=27) vuosikäyntejä terveyden- ja sairaanhoitajien vastaanotolla sekä haastattelemalla kehittäjiä, potilaita ja työntekijöitä.
Analyysimme perusteella omahoitomalli tarjoaa lupaavia asiakaslähtöisyyden näkymiä, joita tarkastelemme kolmen temaattisen esimerkin avulla: (1) vuosikäynti omahoidon välittäjänä, (2) potilaiden vastuu omahoidosta ja sen tavoitteista sekä (3) omahoitomalli potilaan arjen välittäjänä. Sekä potilaiden että työntekijöiden näkemyksissä tulee esiin se, että välineiden käyttöönotto on tuonut hoitosuhteeseen sellaisia elintapoja ja elämäntilanteita koskevia aiheita, tavoitteita ja kohteita, joiden käsittely ei pirstoutuneessa terveydenhuollossa yleensä ole mahdollista. Samalla on kuitenkin ilmeistä, että uuden mallin käyttöönotto myös synnyttää uusia tarpeita ja jännitteitä. Malli ja sen välineet eivät ole valmiita, vaan muuntuvat jatkuvasti käytössä.
Ruokamo, H., Hyvönen, P., Lehtonen, M. & Tella, S. (eds.) Teaching-Studying-Learning (TSL) Processes and Mobile Technologies: Multi-, Inter- and Transdisciplinary (MIT) Research Approaches. Proceedings of the 12th International NBE 2005 Conference. Rovaniemi, September 14–17, 2005, 95–101, 2005
This article discusses the use of pedagogical models as appropriate means of improving the qualit... more This article discusses the use of pedagogical models as appropriate means of improving the quality of network-based education (NBE). NBE and novel kinds of teaching, studying, and learning environments have recently become an essential part of university-level education. In changing ethos of education, one special challenge is facing teachers, designers and researchers: the development of pedagogical models, teaching methods and practices that are applicable in NBE. We argue that by analysing some salient characteristics of NBE it will be possible to develop and evaluate NBE. It is also crucial to analyse how to learn to apply pedagogical models in NBE in an appropriate way. The aim of the HelLa Project was to evaluate university degree programmes in the educational use of ICTs in the Finnish Virtual University. The focus of this study was the 30-ECTS-credit study programme on the educational use of ICT, designed and implemented as part of the Finnish Virtual University Project of the Faculties of Education. The HelLa Project included three case studies in which students' and teachers' conceptions of applying peda-gogical models in NBE were examined. The case studies combined qualitative and quantitative research approaches. Data were collected by using two web-based questionnaires for students, by interviewing teachers and students, and by recording the network-based discussions regarding the course assignments. The data were analysed by using content analysis, narrative analysis and statistical analyses. This article draws on the results of the three case studies regarding the conceptions of teachers and students on the application of pedagogical models in NBE. Keywords: Pedagogical models, network-based education (NBE), educational use of ICTs, virtual university.
D. Lassner & C. McNaught (Eds.) Proceedings of ED-MEDIA, World Conference on Educational Multimedia, Hypermedia & Telecommunication June 23–28, 2003, Honolulu, USA, 3177–3183, 2003
The Helsinki–Lapland Educational Use of ICT Programs Evaluation Project (HelLa) studies and devel... more The Helsinki–Lapland Educational Use of ICT Programs Evaluation Project (HelLa) studies and develops pedagogical models for the design and assessment of network based education (NBE). This study is part of the Finnish Virtual University project KasVi and one of the case studies of the MOMENTS project 3. The study examines the models and the principles underpinning network-based education (NBE) which are derived from didactic and pedagogical thinking on teaching, studying and learning. Methodologically, this case study includes ethnographic research, content analysis and narrative analysis. Preliminary results indicate that the experience of community and the emergence of a student community clearly call for shared experiences and mutual trust. A written teaching and tutoring process was perceived as being deeper and more authentic than a spoken one. Tutoring had a more significant role for both teachers and students than face-to-face teaching. On the net, the allocation of time and scheduling were indispensable for a successful course, and for students' increased satisfaction. The skill needed to work in network-based environments, a component of media proficiency, develops through practical action on a network. Keywords: Network-based education (NBE); teaching–studying–learning (TSL) process; studying and learning environments; pedagogical models; design and assessment; educational use of information and communication technologies; media proficiency.
P. Kommers & G. Richards (Eds.) Proceedings of ED-MEDIA 2005: World Conference on Educational Multimedia, Hypermedia & Telecommunications. June 26–July 2, 2005. Montreal, Canada. CD-ROM. Electronic Version of Papers Presented at ED-MEDIA 2005 Conference, 656–663, 2005
One special challenge facing teachers, planners and researchers is the development of pedagogical... more One special challenge facing teachers, planners and researchers is the development of pedagogical models, teaching methods and teaching practices that are applicable in network based education (NBE). The Finnish HelLa project (2001–2003) studied how pedagogical models were reflected in degree programs of Media Education and in the educational use of ICTs. The particular focus of the research was the 15-credit (30-ECTS-credit) module in the educational use of ICTs that was designed and implemented as part of the Finnish Virtual University Project of the Faculties of Education. The study sought to combine qualitative and quantitative approaches within an ethnographic research design. Data were collected from the students by using a network-based survey. Discussions on the net were also recorded. In addition , a number of teachers and students were interviewed. The data were analyzed by using content analysis, narrative analysis and statistical analyses. This article draws on the results of the three case studies implemented in the HelLa project.
Meisalo, V. (toim.) Aineenopettajankoulutuksen vaihtoehdot ja tutkimus 2002. Ainedidaktiikan symposiumi 1.2.2002. Helsingin yliopisto. Opettajankoulutuslaitos. Tutkimuksia 241., 2003
Artikkelissa tarkastellaan Helsingin yliopiston kasvatustieteellisen tiedekunnan ja opettajankoul... more Artikkelissa tarkastellaan Helsingin yliopiston kasvatustieteellisen tiedekunnan ja opettajankoulutuslaitoksen Mediakasvatuskeskuksen ja Lapin yliopiston kasvatustieteiden tiedekunnan ja Mediapedago- giikkakeskuksen yhteistä HelLa-projektia. Projektissa kehitetään, tutkitaan ja arvioidaan tieto- ja viestintätekniikan opetuskäyttöä opetus- ja koulutusteknologian, mediakasvatuksen, tietokoneavusteisen opetuksen ja opettajien tietotekniikan koulutusohjelmissa. Projekti on osa Turun yliopiston koordinoimaa Suomen kasvatustieteiden tiedekuntien virtuaaliyliopistohanketta KasVia. Projektissa analysoidaan, 1) miten verkko-opetuksen pedagogiset mallit ilmenevät tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön koulutusohjelmissa, 2) miten didaktinen verkkoympäristö ja verkko-opetus tukevat yksilön ja yhteisön mediataitoa ja sen kehittymistä, 3) miten ja millaisiksi verkko-opetuksen suunnittelu-, laatu- ja arviointiperiaatteita tulee edelleen kehittää ja 4) miten kansallisia tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön ja mediakasvatuksen koulutusohjelmia voidaan yhtenäistää ja saattaa osaksi kansainvälistä tarjontaa. HelLa-projektin tavoitteena on edelleenkehittää verkko-opetuksen pedagogisia malleja ja periaatteita, joita voidaan käyttää apuna verkko-opetuksen suunnittelussa ja arvioinnissa. Tutkimus- ja kehittämistehtävää tarkastellaan mm. didaktisen monitasomallin, mediataidon, tieto- ja viestintätekniikan käyttötapojen ja mielekkään oppimisen ominaisuuksien näkökulmista. Projektissa hyödynnetään aikaisemmissa verkko-opetushankkeissa saatuja tutkimustuloksia ja vastataan niissä esiin nousseisiin kysymyksiin. Avainsanat: tieto- ja viestintätekniikan opetuskäyttö, verkko-opetus, opetus-opiskelu-oppimisprosessi, opiskelu- ja oppimisympäristöt, pedagogiset mallit, suunnittelu ja arviointi, mielekäs oppiminen Key words: Educational use of information and communication technologies (ICT), network-based education (NBE), teaching-studying- learning process, studying and learning environments, pedagogical models, designing and assessing principles, meaningful learning.
Teaching–Studying–Learning (TSL) Processes and Mobile Technologies: Multi-, Inter- and Transdisciplinary (MIT) Research Approaches. Proceedings of the 12th International NBE 2005 Conference, 2005
This article discusses the use of pedagogical models as appropriate means of improvingthe quality... more This article discusses the use of pedagogical models as appropriate means of improvingthe quality of network-based education (NBE). NBE and novel kinds of teaching, studying, andlearning environments have recently become an essential part of university-level education. Inchanging ethos of education, one special challenge is facing teachers, designers and researchers: the development of pedagogical models, teaching methods and practices that are applicable in NBE. We argue that by analysing some salient characteristics of NBE it will be possible to develop and evaluate NBE. It is also crucial to analyse how to learn to apply pedagogical models in NBE in an appropriate way. The aim of the HelLa Project was to evaluate university degree programmes in the educational use of ICTs in the Finnish Virtual University. The focus of this studywas the 30-ECTS-credit study programme on the educational use of ICT, designed and implemented as part of the Finnish Virtual University Project of the Faculties of Education. The HelLaProject included three case studies in which students’ and teachers’ conceptions of applying pedagogical models in NBE were examined. The case studies combined qualitative and quantitative research approaches. Data were collected by using two web-based questionnaires for students, by interviewing teachers and students, and by recording the network-based discussions regarding thecourse assignments. The data were analysed by using content analysis, narrative analysis and statistical analyses. This article draws on the results of the three case studies regarding the conceptions of teachers and students on the application of pedagogical models in NBE.
Keywords: Pedagogical models, network-based education (NBE), educational use of ICTs, virtual university
Scandinavian Journal of Educational Research, May 18, 2012
During the Bologna process, from 2003 to 2006, degree programmes, including teacher education cur... more During the Bologna process, from 2003 to 2006, degree programmes, including teacher education curricula, were developed in line with the two-tier system – the European Credit Transfer and Accumulation System (ECTS) and modularization. The purpose of the present study is to contribute to the development of teacher education profiling measures by comparing the Finnish and Estonian curricula covering initial teacher education. The aim was to analyze and compare studies in the science of education as part of the class teacher education programs through the development of a sufficiently universal meta-structure. The written curricula were subjected to discipline-based content analysis, which covered the main elements of the curricula and the contents of the theoretical substance studies in the science of education. The resulting differences and similarities between the Finnish and the Estonian curricula are reported.
International Journal of Educational Research, 2007
This paper discusses cultural conditions for networked-based mobile education. In our paper, we d... more This paper discusses cultural conditions for networked-based mobile education. In our paper, we demonstrate how an Integrated Meta-Model that we have been developing in our MOMENTS project, i.e. Models and Methods for Future Knowledge Construction: Interdisciplinary Implementations with Mobile Technologies, can be used as a heuristic tool for research and pedagogical practice with technology, drawing attention to such cultural and pedagogical aspects and relations which are easily left unnoticed. This Integrated Meta-Model consists of four levels: (i) cultural discourses and practices; (ii) pedagogical models and principles; (iii) action, and (iv) individual acts and activities. These four conceptual levels are complemented with three main components of the model, namely culture, interaction, and adaptability. To concretize our approach, we are presenting findings from four case studies conducted as a part of our MOMENTS project. Finally, we hope to undermine the technological deterministic thinking by reminding that there is a more fundamental cultural change taking place behind the rapid technological development and its pedagogical application.
ABSTRAKTI: Tämän vuosikymmenen alussa käynnistyi Belgiassa aikuiskoulutusta koskeva delfoityyppinen tutkimusprojekti, joka laajeni 17 Euroopan maata käsittäväksi, vertailevaksi tutkimukseksi. Kun Suomesta tuli EU:n jäsen, projekti käynnistettiin myös meillä. Kirjoittajat raportoivat artikkelissaan keväällä 1996 kerätyn tutkimusaineiston tuloksia. AVAINSANAT: arviointi, aikuiskasvatus, aikuiskoulutus, eurodelphi-menetelmä, eurodelfoi-menetelmä, koulutuspolitiikka, vertaileva tutkimus, monikansallinen tutkimus, asiantuntijat.
ABSTRACT: Eurodelphi is a comparative study of adult education policies in 17 European countries. The research project was launched in Belgium in the beginning of 1990s, with Finland joining in 1995. In it, adult education experts from different countries present their views and ideas on adult education policy. The article presents Finland's results for the survey. The authors' view is that Finland differs from the other countries in an international comparison, although similarities are also to be found. As is customary in the Nordic counties, our adult education is highly developed and experts in the field are very committed to the solutions they are implementing. The Scandinavian tradition has a minority role in our country, however, and our experts also tend to view and understand phenomena differently than those from our neighbour linguistic cousin, Estonia. The authors of the article will go into more detail in outlining these differences in future reports of the project. KEY WORDS: adult education, educational evaluation, comparative research, Experts, educational policy, Eurodelphi method.
Tissari, V. (toim.) Elinikäisen oppimisen tulevaisuudenkuvia. Aikuiskoulutuksen asiantuntijoiden keskustelua Suomen Eurodelfoitutkimuksen pohjalta [Future images of lifelong learning: Adult education experts' discussion based on Finland's Eurodelfoi project], 2001
Tissari, V. (toim.) Elinikäisen oppimisen tulevaisuudenkuvia. Aikuiskoulutuksen asiantuntijoiden keskustelua Suomen Eurodelfoitutkimuksen pohjalta [Future images of lifelong learning: Adult education experts' discussion based on Finland's Eurodelfoi project], 2001
Tissari, V. (toim.) Elinikäisen oppimisen tulevaisuudenkuvia. Aikuiskoulutuksen asiantuntijoiden keskustelua Suomen Eurodelfoitutkimuksen pohjalta [Future images of lifelong learning: Adult education experts' discussion based on Finland's Eurodelfoi project], 2001
P. Kommers & G. Richards (Eds.) Proceedings of World Conference on Educational Multimedia, Hypermedia and Telecommunications 2005, 2005
One special challenge facing teachers, planners and researchers is the development of pedagogical... more One special challenge facing teachers, planners and researchers is the development of pedagogical models, teaching methods and teaching practices that are applicable in network-based education (NBE). The Finnish HelLa project (2001–2003) studied how pedagogical models were reflected in degree programs of Media Education and in the educational use of ICTs. The particular focus of the research was the 15-credit (30-ECTS-credit) module in the educational use of ICTs that was designed and implemented as part of the Finnish Virtual University Project of the Faculties of Education. The study sought to combine qualitative and quantitative approaches within an ethnographic research design. Data were collected from the students by using a network-based survey. Discussions on the net were also recorded. In addition, a number of teachers and students were interviewed. The data were analyzed by using content analysis, narrative analysis and statistical analyses. This article draws on the results of the three case studies implemented in the HelLa project.
Proceedings CD-rom of the 11th International PEG Conference, Powerful ICT Tools for Teaching and Learning
The Helsinki-Lapland (HelLa) Educational use of ICT Programmes Evaluation Project studies and dev... more The Helsinki-Lapland (HelLa) Educational use of ICT Programmes Evaluation Project studies and develops pedagogical models and principles for the design and assessment of network-based education (e.g., Ruokamo et al. 2002; Vahtivuori et al. 2002). This paper discusses some principles and features of the educational context of reflective teaching, purposive studying, and meaningful learning that teachers can use when designing and
Tissari, V., Vaattovaara, V., Vahtivuori-Hänninen, S., Tella, S., Rajala, R. & Ruokamo, H. 2004 / 2015. Verkko opetuksen haasteita: Pedagogisia malleja didaktisessa verkkoymparistossa, Nov 2, 2015
OPEN ACCESS SINCE NOVEMBER 2, 2015. (PUBLISHED IN PRINT IN 2004.)
PERMANENT ADDRESS: https://urn... more OPEN ACCESS SINCE NOVEMBER 2, 2015. (PUBLISHED IN PRINT IN 2004.)
PERMANENT ADDRESS: https://urn.fi/URN:ISBN:978-952-484-868-8
Verkko-opetus ja erilaiset opetus-, opiskelu- ja oppimisympäristöt ovat olennainen osa uudistuvaa kasvatusta, koulutusta ja yliopisto-opetusta. Uudistuakseen ne tarvitsevat tutkimuksen tukea. Keskeisenä haasteena on ollut kehittää verkkoympäristössä toimivia opetusmenetelmiä, uusia työtapoja ja toimintakulttuuria.
Tämä kirja vastaa juuri näihin haasteisiin. Kirjassa kerrotaan, miten verkko-opetuksessa voi käyttää erilaisia pedagogisia malleja, millainen toimintakonteksti didaktinen verkkoympäristö on ja millaisia suunnittelun, arvioinnin ja ohjauksen periaatteita verkko-opetuksessa käytetään. Kirjan teoriataustassa yhdistyvät kasvatustieteellinen, didaktinen, mediakasvatuksellinen sekä oppimispsykologinen ja yhteiskuntatieteellinen tutkimus.
Kirja perustuu Helsingin ja Lapin yliopistojen tutkimus- ja kehittämisprojektiin HelLa (2001–2003). Projekti toimi osana valtakunnallista kahdeksan yliopiston kasvatustieteiden tiedekuntien virtuaaliyliopistohanketta (KasVi). Projektissa tutkittiin erityisesti KasVi-hankkeessa suunniteltua tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön opintokokonaisuutta (TVT 15 ov).
Kirja on tarkoitettu lisäämään yliopisto- ja korkeakouluopettajien ja -opiskelijoiden sekä muiden tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytöstä kiinnostuneiden teoriatietoa verkko-opetuksesta, sen suunnittelusta, toteuttamisesta ja arvioinnista. Lisäksi kirjassa on kartoitettu didaktisen verkkoympäristön ominaispiirteitä ja analysoitu laajan mediataidon käsitettä.
Tässä selvityksessä tarkastellaan kahdeksaa Opetushallituksen rahoittamaa oppimisympäristöjen kehittämishanketta. Selvityksessä keskitytään siihen, miten hankkeet kehittävät koulua oppimisympäristönä ja etsivät ratkaisuja sen nykyisessä toiminnassa nähdyille haasteille. Selvityksessä nostetaan myös esiin projektityössä koettuja haasteita ja hyviä käytäntöjä. Tarkoituksena on tarjota muille oppimisympäristöjen kehittämishankkeille näkökulmia, käsitteitä ja ajatuksia oman työn jäsentämiseen. Selvityksen keskeisenä viitekehyksenä on sosiokulttuurinen näkökulma oppimiseen. Näkökulman mukaan ihmiset oppivat muodollisten oppimisympäristöjen lisäksi myös epävirallisissa ympäristöissä, konteksteissa ja tilanteissa, joita ei mielletä perinteisesti opiskeluksi. Näissä eri ympäristöissä ja yhteisöissä rakennetut tietovarannot ovat pitkälti ihmisen yleisen tietämyksen pohja. Näkökulman mukaan ihmiset eivät vain passiivisesti reagoi heitä ympäröivän maailman odotuksiin, vaan ovat aktiivisia toimijoita ja esimerkiksi luovat itselleen uusia oppimistilanteita, joissa he voivat kehittää omaa osaamistaan. Selvitystyö toteutettiin vuoden 2009 aikana. Ensisijaisena aineistona on hankkeiden vetäjien, koordinaattoreiden sekä mukana olleiden opettajien, muiden hanketyöntekijöiden sekä yhteistyötahojen haastattelut. Lisäksi hyödynnettiin hankkeista saatua kirjallista materiaalia, kuten hakemuksia, väliraportteja ja verkkomateriaalia. Selvitykseen osallistuneissa hankkeissa huomio kohdistui siihen, että koulua käydään monenlaisten oppimisympäristöjen ja opintopolkujen risteyksessä. Risteysasemana toimimisen mukanaan tuomiin haasteisiin oli tartuttu ja mahdollisuuksia oli hyödynnetty kehittämistyössä eri tavoin. Hankkeissa rakennettiin yhteyksiä yhteiskunnan monenlaisiin pedagogisiin toimijoihin. Oppilaiden ja opettajien tietovarantoja hyödynnettiin opiskelussa käyttämällä apuna virtuaalisia ympäristöjä sekä tieto- ja viestintäteknologiaa. Hankkeet onnistuivat luomaan toimijuutta tukevia ympäristöjä ja osaltaan eheyttämään moninaisten oppimisympäristöjen verkostoa. Voidaankin sanoa, että hankkeissa oli nähtävissä merkkejä tulevaisuuden oppimisympäristöistä. Selvityksen aikana tuli esiin tarve uudenlaiselle oppimisympäristöjen väliselle koordinaatiolle niin organisaatio- kuin kansallisellakin tasolla. Organisaatiotasolla oppilaitoksiin voidaan perustaa moniammatillisia tiimejä, joiden tehtävänä on oppimisen ja opetuksen yhteissuunnittelu ja yhteyksien muodostaminen oppilaitoksen ja muiden oppimisympäristöjen välille. Kansallisella tasolla puolestaan olemassa olevaa koordinaatiota olisi mahdollista kehittää edelleen esimerkiksi luomalla kasvokkaisia ja virtuaalisia foorumeja, joissa kehittäjät voivat jakaa kokemuksia ja kehitellä ajatuksia yhdessä.
Verkko-opetus ja erilaiset opetus-, opiskelu- ja oppimisympäristöt ovat olennainen osa uudistuvaa kasvatusta, koulutusta ja yliopisto-opetusta. Uudistuakseen ne tarvitsevat tutkimuksen tukea. Keskeisenä haasteena on ollut kehittää verkkoympäristössä toimivia opetusmenetelmiä, uusia työtapoja ja toimintakulttuuria.
Tämä kirja vastaa juuri näihin haasteisiin. Kirjassa kerrotaan, miten verkko-opetuksessa voi käyttää erilaisia pedagogisia malleja, millainen toimintakonteksti didaktinen verkkoympäristö on ja millaisia suunnittelun, arvioinnin ja ohjauksen periaatteita verkko-opetuksessa käytetään. Kirjan teoriataustassa yhdistyvät kasvatustieteellinen, didaktinen, mediakasvatuksellinen sekä oppimispsykologinen ja yhteiskuntatieteellinen tutkimus.
Kirja perustuu Helsingin ja Lapin yliopistojen tutkimus- ja kehittämisprojektiin HelLa (2001–2003). Projekti toimi osana valtakunnallista kahdeksan yliopiston kasvatustieteiden tiedekuntien virtuaaliyliopistohanketta (KasVi). Projektissa tutkittiin erityisesti KasVi-hankkeessa suunniteltua tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön opintokokonaisuutta (TVT 15 ov).
Kirja on tarkoitettu lisäämään yliopisto- ja korkeakouluopettajien ja -opiskelijoiden sekä muiden tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytöstä kiinnostuneiden teoriatietoa verkko-opetuksesta, sen suunnittelusta, toteuttamisesta ja arvioinnista. Lisäksi kirjassa on kartoitettu didaktisen verkkoympäristön ominaispiirteitä ja analysoitu laajan mediataidon käsitettä
ED-MEDIA 2002 World Conference on Educational Multimedia, Hypermedia & Telecommunications. Proceedings, 2002
This paper presents the Helsinki-Lappi project (HelLa) co-run by two Finnish universities: the Un... more This paper presents the Helsinki-Lappi project (HelLa) co-run by two Finnish universities: the University of Helsinki, and the University of Lapland. The general aim of the project is to study, develop, and assess how different training programs relate to educational use of information and communication technologies (ICT). The project is expected to contribute substantively to the national Virtual University Project of the Faculties of Education (KasVi). The specific aims are to analyze: how the pedagogical models of network-based education (NBE) can be seen in educational use of ICT programs; what kind of design, quality, and assessment principles can be elaborated in NBE; how a didactic network environment and NBE support media skills and the development of the individual and the community; and how national training programs in media education and educational use of ICT can be streamlined and made accessible to the international audience. The outcomes of the project will be models and didactic principles, which can be used in design and assessing NBE. (Contains 40 references)
The article has been published in the Proceedings of the scholars’ meeting held at the Interactiv... more The article has been published in the Proceedings of the scholars’ meeting held at the Interactive Technology in Education conference in Hämeenlinna, Finland, on April 21, 2004. (See page 92.) The articles have been peer reviewed and evaluated by the principles of scientific articles, and the accepted articles have been published in an open access book. (Permanent address: https://urn.fi/urn:isbn:951-44-6038-3).
Research-based teacher education in Finland : Reflections by Finnish teacher educators, 2006
This article describes how Finnish universities and their collaboration initiative, the Finnish V... more This article describes how Finnish universities and their collaboration initiative, the Finnish Virtual University (FVU), have promoted and supported the integration of ICT into university pedagogy and didactics to enhance collaborative learning and learning motives in and through technology-based learning environments. Another aim of the article is to introduce the nation-wide projects of pre- and in-service teacher education through which the pedagogical use of ICT applications have been promoted in the teaching profession. The article focuses on the main national co-projects in which most of the universities have been partners. At the end of the article there are reflections on the lessons we have learnt in the use of ICT. These are presented as future challenges.
Resumen: Este capítulo describe la manera en que la Universidad Online de Finlandia (UOF) – un co... more Resumen: Este capítulo describe la manera en que la Universidad Online de Finlandia (UOF) – un consorcio formado por las veintiuna universidades finlandesas – ha promovido y apoyado la integración de las TIC en la padagogía y en la didáctica universitaria con dos finalidades: en primer lugar, favorecer el aprendizaje colaborativo y la motivación hacia el aprendizaje en y a través de entornos de aprendizaje basados en la tecnología; y en segundo lugar, apoyar a través de estos entornos comunidades de aprendizaje que den poder a los estudiantes. Otro objetivo del capítulo es presentar los proyectos de ámbito nacional dirigidos a la formación inicial y permanente del profesorado mediante los que se ha promovido la utilización pedagógica de las Tecnologiás de la Información y la Comunicación (TIC) en la profesión docente. Nos centramos en los principales poyectos nacionales a los que se han asociado de forma conjunta la mayoría de las universidades. Para acabar, exponemos una serie de reflexiones sobre las lecciones que hemos aprendido en relación con la utilización de las TIC. Éstas se presentan como retos para el futuro.
Uploads
Tässä artikkelissa useita pitkäaikaissairauksia sairastava potilas kertoo kokemuksiaan ja näkemyksiään omahoitomallin palvelujen käyttöönotosta ja käytöstä sekä omahoidon ja omahoitomallin palvelujen ja välineiden merkityksestä terveydenhoidolleen. Artikkeli perustuu kirjoittajan toteuttamaan puhelinhaastatteluun, joka kesti tunnin. Haastattelukysymyksiin vastasi noin 70-vuotias Alfred*1, joka on käyttänyt omahoitomallin palveluja kahden vuoden ajan.
Alfredin kokemukset ja näkemykset lisäävät tietämystämme omahoitomallin ja omahoidon välineiden toimivuudesta ja merkityksestä potilaan omahoidolle ja terveydelle. Haastattelu avaa myös potilaan näkökulmaa omahoidon tavoitteiden asettamisesta ja niiden saavuttamisen edellytyksistä.
Artikkeli perustuu pääosin haastatellun puheeseen, jonka pohjalta kirjoittaja on toimittanut*2 artikkelin pyrkien kuitenkin säilyttämään haastateltavan alkuperäisiä ilmaisuja. Artikkelin loppuun kirjoittaja on koonnut keskeisiä omahoidon saavuttamisen
edellytyksiä potilaan haastattelun pohjalta.
AVAINSANAT: omahoito, omahoitomalli, pitkäaikaissairauden hoito, tavoitteiden asettaminen, tavoitteiden saavuttamisen edellytykset
*1 Asiakkaan nimi on muutettu potilaan anonymiteetin säilyttämiseksi.
*2 Puheessa esiintyviä toistoja ja puhekielen ilmaisuja on muokattu kirjakielelle ja kysymyksien ja vastauksien järjestystä on muutettu. Myös potilas osallistui vastaustensa muokkaamiseen, joten artikkeli on tutkijan ja potilaan yhteistyön tulos.
Lehdessä julkaistuista tieteellisistä artikkeleista kaksi liittyy Rakentamisen tietomallintaminen (2011–2013) -tutkimushankkeeseen. Kaksi muuta tieteellistä artikkelia sekä lehden molemmat haastattelut liittyvät Hoidon eheyttämisinnovaatioiden toteutumisedellytykset, organisaation tahto ja asiakkaan ääni (2010–2012) -tutkimushankkeeseen. Lisäksi lehdessä on julkaistu kaksi tutkimusselostusta, joissa nämä kaksi Tekesin rahoittamaa tutkimushanketta on esitelty.
Lehden kirjoitusten perusteella pääkirjoituksen näkökulmaksi ja otsikoksi muodostui ’Asiakkaat, työntekijät, välineet ja tietomallintaminen toiminnan ja toimintakonseptien kehittämisen voimavaroina’. Pääkirjoituksen ensimmäisessä luvussa esitän lehden kirjoitusten kannalta keskeisiä käsitteitä sekä linkitän lehden artikkelit toiminnan ja toimintakonseptien kehittämiseen kulttuurihistoriallisen toiminnanteorian viitekehyksessä. Luvussa kaksi tarkastelen, miten asiakkaat, työntekijät ja välineet on nostettu toiminnan kehittämisen voimavaroiksi HETE-tutkimushankkeeseen liittyvissä kirjoituksissa. Luvussa kolme tarkastelen ongelmia ja ristiriitoja toiminnan ja toimintajärjestelmien kehittämisen voimavaroina ja linkitän tekstin Rakentamisen tietomallintaminen -hankkeeseen liittyviin kirjoituksiin. Luvussa neljä esittelen lyhyesti lehdessä julkaistut tutkimusselostukset ja luvussa viisi sokkoarvioinnin läpikäyneet tieteelliset artikkelit.
Luvussa kuusi esittelen lehdessä julkaistut haastattelut. Luvussa seitsemän esittelen lehden julkaisemisen prosessia ja arvioin lehden päätoimittajana asettamieni tavoitteiden toteutumista. Pääkirjoitus päättyy luvun kahdeksan jälkikirjoitukseen.
AVAINSANAT: ristiriita, tietomallintaminen, toiminnan kohde, toimintajärjestelmä,
toimintakonsepti, väline
Tutkimuksemme toiminnanteoreettisena lähtökohtana on Vygotskyn (1978) välittyneisyyden käsite, jonka mukaan tekijän ja kohteen suhde on sosiaalisesti, kulttuurisesti ja historiallisesti välittynyttä. Tähän perustuen oppimista ja kehitystä on mielekästä tutkia kulttuuristen artefaktien käyttöönoton ja käytön näkökulmasta. Kehittämämme analyysikehikon avulla tarkastelemme välineen eli omahoitomallin välittämän toiminnan laajuutta ja siihen liittyvää kehittävää potentiaalia kahdella ulottuvuudella. Ensinnäkin tarkastelemme, keiden toimintaa väline palvelee ja mikä on välineen merkitys hoidon eri osapuolille. Toiseksi tarkastelemme, mitä varten väline on käytössä ja minkälaista toiminnan kohdetta sitä käyttämällä voidaan hallita. Analyysin löydösten
valossa tarkastelemme, minkälaista asiakaslähtöisyyttä omahoitomalli ja sen käyttö välittävät. Tutkimusaineistoa olemme keränneet havainnoimalla ja videoimalla pitkäaikaissairaiden potilaiden (N=27) vuosikäyntejä terveyden- ja sairaanhoitajien vastaanotolla sekä haastattelemalla kehittäjiä, potilaita ja työntekijöitä.
Analyysimme perusteella omahoitomalli tarjoaa lupaavia asiakaslähtöisyyden näkymiä, joita tarkastelemme kolmen temaattisen esimerkin avulla: (1) vuosikäynti omahoidon välittäjänä, (2) potilaiden vastuu omahoidosta ja sen tavoitteista sekä (3) omahoitomalli potilaan arjen välittäjänä. Sekä potilaiden että työntekijöiden näkemyksissä tulee esiin se, että välineiden käyttöönotto on tuonut hoitosuhteeseen sellaisia elintapoja ja elämäntilanteita koskevia aiheita, tavoitteita ja kohteita, joiden käsittely ei pirstoutuneessa terveydenhuollossa yleensä ole mahdollista. Samalla on kuitenkin ilmeistä, että uuden mallin käyttöönotto myös synnyttää uusia tarpeita ja jännitteitä. Malli ja sen välineet eivät ole valmiita, vaan muuntuvat jatkuvasti käytössä.
AVAINSANAT: asiakaslähtöisyys, kulttuurinen artefakti, omahoito, pitkäaikaissairauden hoito, väline, välittyneisyys
Keywords: Pedagogical models, network-based education (NBE), educational use of ICTs, virtual university.
Keywords: Network-based education (NBE); teaching–studying–learning (TSL) process; studying and learning environments; pedagogical models; design and assessment; educational use of information and communication technologies; media proficiency.
Projektissa analysoidaan, 1) miten verkko-opetuksen pedagogiset mallit ilmenevät tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön koulutusohjelmissa, 2) miten didaktinen verkkoympäristö ja verkko-opetus tukevat yksilön ja yhteisön mediataitoa ja sen kehittymistä, 3) miten ja millaisiksi verkko-opetuksen suunnittelu-, laatu- ja arviointiperiaatteita tulee edelleen kehittää ja 4) miten kansallisia tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön ja mediakasvatuksen koulutusohjelmia voidaan yhtenäistää ja saattaa osaksi kansainvälistä tarjontaa. HelLa-projektin tavoitteena on edelleenkehittää verkko-opetuksen pedagogisia malleja ja periaatteita, joita voidaan käyttää apuna verkko-opetuksen suunnittelussa ja arvioinnissa. Tutkimus- ja kehittämistehtävää tarkastellaan mm. didaktisen monitasomallin, mediataidon, tieto- ja viestintätekniikan käyttötapojen ja mielekkään oppimisen ominaisuuksien näkökulmista. Projektissa hyödynnetään aikaisemmissa verkko-opetushankkeissa saatuja tutkimustuloksia ja vastataan niissä esiin nousseisiin kysymyksiin.
Avainsanat: tieto- ja viestintätekniikan opetuskäyttö, verkko-opetus, opetus-opiskelu-oppimisprosessi, opiskelu- ja oppimisympäristöt, pedagogiset mallit, suunnittelu ja arviointi, mielekäs oppiminen
Key words: Educational use of information and communication technologies (ICT), network-based education (NBE), teaching-studying- learning process, studying and learning environments, pedagogical models, designing and assessing principles, meaningful learning.
Keywords: Pedagogical models, network-based education (NBE), educational use of ICTs, virtual university
ABSTRAKTI: Tämän vuosikymmenen alussa käynnistyi Belgiassa aikuiskoulutusta koskeva delfoityyppinen tutkimusprojekti, joka laajeni 17 Euroopan maata käsittäväksi, vertailevaksi tutkimukseksi. Kun Suomesta tuli EU:n jäsen, projekti käynnistettiin myös meillä. Kirjoittajat raportoivat artikkelissaan keväällä 1996 kerätyn tutkimusaineiston tuloksia. AVAINSANAT: arviointi, aikuiskasvatus, aikuiskoulutus, eurodelphi-menetelmä, eurodelfoi-menetelmä, koulutuspolitiikka, vertaileva tutkimus, monikansallinen tutkimus, asiantuntijat.
ABSTRACT: Eurodelphi is a comparative study of adult education policies in 17 European countries. The research project was launched in Belgium in the beginning of 1990s, with Finland joining in 1995. In it, adult education experts from different countries present their views and ideas on adult education policy. The article presents Finland's results for the survey. The authors' view is that Finland differs from the other countries in an international comparison, although similarities are also to be found. As is customary in the Nordic counties, our adult education is highly developed and experts in the field are very committed to the solutions they are implementing. The Scandinavian tradition has a minority role in our country, however, and our experts also tend to view and understand phenomena differently than those from our neighbour linguistic cousin, Estonia. The authors of the article will go into more detail in outlining these differences in future reports of the project. KEY WORDS: adult education, educational evaluation, comparative research, Experts, educational policy, Eurodelphi method.
PERMANENT ADDRESS: https://urn.fi/URN:ISBN:978-952-484-868-8
Verkko-opetus ja erilaiset opetus-, opiskelu- ja oppimisympäristöt ovat olennainen osa uudistuvaa kasvatusta, koulutusta ja yliopisto-opetusta. Uudistuakseen ne tarvitsevat tutkimuksen tukea. Keskeisenä haasteena on ollut kehittää verkkoympäristössä toimivia opetusmenetelmiä, uusia työtapoja ja toimintakulttuuria.
Tämä kirja vastaa juuri näihin haasteisiin. Kirjassa kerrotaan, miten verkko-opetuksessa voi käyttää erilaisia pedagogisia malleja, millainen toimintakonteksti didaktinen verkkoympäristö on ja millaisia suunnittelun, arvioinnin ja ohjauksen periaatteita verkko-opetuksessa käytetään. Kirjan teoriataustassa yhdistyvät kasvatustieteellinen, didaktinen, mediakasvatuksellinen sekä oppimispsykologinen ja yhteiskuntatieteellinen tutkimus.
Kirja perustuu Helsingin ja Lapin yliopistojen tutkimus- ja kehittämisprojektiin HelLa (2001–2003). Projekti toimi osana valtakunnallista kahdeksan yliopiston kasvatustieteiden tiedekuntien virtuaaliyliopistohanketta (KasVi). Projektissa tutkittiin erityisesti KasVi-hankkeessa suunniteltua tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön opintokokonaisuutta (TVT 15 ov).
Kirja on tarkoitettu lisäämään yliopisto- ja korkeakouluopettajien ja -opiskelijoiden sekä muiden tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytöstä kiinnostuneiden teoriatietoa verkko-opetuksesta, sen suunnittelusta, toteuttamisesta ja arvioinnista. Lisäksi kirjassa on kartoitettu didaktisen verkkoympäristön ominaispiirteitä ja analysoitu laajan mediataidon käsitettä.
Tässä artikkelissa useita pitkäaikaissairauksia sairastava potilas kertoo kokemuksiaan ja näkemyksiään omahoitomallin palvelujen käyttöönotosta ja käytöstä sekä omahoidon ja omahoitomallin palvelujen ja välineiden merkityksestä terveydenhoidolleen. Artikkeli perustuu kirjoittajan toteuttamaan puhelinhaastatteluun, joka kesti tunnin. Haastattelukysymyksiin vastasi noin 70-vuotias Alfred*1, joka on käyttänyt omahoitomallin palveluja kahden vuoden ajan.
Alfredin kokemukset ja näkemykset lisäävät tietämystämme omahoitomallin ja omahoidon välineiden toimivuudesta ja merkityksestä potilaan omahoidolle ja terveydelle. Haastattelu avaa myös potilaan näkökulmaa omahoidon tavoitteiden asettamisesta ja niiden saavuttamisen edellytyksistä.
Artikkeli perustuu pääosin haastatellun puheeseen, jonka pohjalta kirjoittaja on toimittanut*2 artikkelin pyrkien kuitenkin säilyttämään haastateltavan alkuperäisiä ilmaisuja. Artikkelin loppuun kirjoittaja on koonnut keskeisiä omahoidon saavuttamisen
edellytyksiä potilaan haastattelun pohjalta.
AVAINSANAT: omahoito, omahoitomalli, pitkäaikaissairauden hoito, tavoitteiden asettaminen, tavoitteiden saavuttamisen edellytykset
*1 Asiakkaan nimi on muutettu potilaan anonymiteetin säilyttämiseksi.
*2 Puheessa esiintyviä toistoja ja puhekielen ilmaisuja on muokattu kirjakielelle ja kysymyksien ja vastauksien järjestystä on muutettu. Myös potilas osallistui vastaustensa muokkaamiseen, joten artikkeli on tutkijan ja potilaan yhteistyön tulos.
Lehdessä julkaistuista tieteellisistä artikkeleista kaksi liittyy Rakentamisen tietomallintaminen (2011–2013) -tutkimushankkeeseen. Kaksi muuta tieteellistä artikkelia sekä lehden molemmat haastattelut liittyvät Hoidon eheyttämisinnovaatioiden toteutumisedellytykset, organisaation tahto ja asiakkaan ääni (2010–2012) -tutkimushankkeeseen. Lisäksi lehdessä on julkaistu kaksi tutkimusselostusta, joissa nämä kaksi Tekesin rahoittamaa tutkimushanketta on esitelty.
Lehden kirjoitusten perusteella pääkirjoituksen näkökulmaksi ja otsikoksi muodostui ’Asiakkaat, työntekijät, välineet ja tietomallintaminen toiminnan ja toimintakonseptien kehittämisen voimavaroina’. Pääkirjoituksen ensimmäisessä luvussa esitän lehden kirjoitusten kannalta keskeisiä käsitteitä sekä linkitän lehden artikkelit toiminnan ja toimintakonseptien kehittämiseen kulttuurihistoriallisen toiminnanteorian viitekehyksessä. Luvussa kaksi tarkastelen, miten asiakkaat, työntekijät ja välineet on nostettu toiminnan kehittämisen voimavaroiksi HETE-tutkimushankkeeseen liittyvissä kirjoituksissa. Luvussa kolme tarkastelen ongelmia ja ristiriitoja toiminnan ja toimintajärjestelmien kehittämisen voimavaroina ja linkitän tekstin Rakentamisen tietomallintaminen -hankkeeseen liittyviin kirjoituksiin. Luvussa neljä esittelen lyhyesti lehdessä julkaistut tutkimusselostukset ja luvussa viisi sokkoarvioinnin läpikäyneet tieteelliset artikkelit.
Luvussa kuusi esittelen lehdessä julkaistut haastattelut. Luvussa seitsemän esittelen lehden julkaisemisen prosessia ja arvioin lehden päätoimittajana asettamieni tavoitteiden toteutumista. Pääkirjoitus päättyy luvun kahdeksan jälkikirjoitukseen.
AVAINSANAT: ristiriita, tietomallintaminen, toiminnan kohde, toimintajärjestelmä,
toimintakonsepti, väline
Tutkimuksemme toiminnanteoreettisena lähtökohtana on Vygotskyn (1978) välittyneisyyden käsite, jonka mukaan tekijän ja kohteen suhde on sosiaalisesti, kulttuurisesti ja historiallisesti välittynyttä. Tähän perustuen oppimista ja kehitystä on mielekästä tutkia kulttuuristen artefaktien käyttöönoton ja käytön näkökulmasta. Kehittämämme analyysikehikon avulla tarkastelemme välineen eli omahoitomallin välittämän toiminnan laajuutta ja siihen liittyvää kehittävää potentiaalia kahdella ulottuvuudella. Ensinnäkin tarkastelemme, keiden toimintaa väline palvelee ja mikä on välineen merkitys hoidon eri osapuolille. Toiseksi tarkastelemme, mitä varten väline on käytössä ja minkälaista toiminnan kohdetta sitä käyttämällä voidaan hallita. Analyysin löydösten
valossa tarkastelemme, minkälaista asiakaslähtöisyyttä omahoitomalli ja sen käyttö välittävät. Tutkimusaineistoa olemme keränneet havainnoimalla ja videoimalla pitkäaikaissairaiden potilaiden (N=27) vuosikäyntejä terveyden- ja sairaanhoitajien vastaanotolla sekä haastattelemalla kehittäjiä, potilaita ja työntekijöitä.
Analyysimme perusteella omahoitomalli tarjoaa lupaavia asiakaslähtöisyyden näkymiä, joita tarkastelemme kolmen temaattisen esimerkin avulla: (1) vuosikäynti omahoidon välittäjänä, (2) potilaiden vastuu omahoidosta ja sen tavoitteista sekä (3) omahoitomalli potilaan arjen välittäjänä. Sekä potilaiden että työntekijöiden näkemyksissä tulee esiin se, että välineiden käyttöönotto on tuonut hoitosuhteeseen sellaisia elintapoja ja elämäntilanteita koskevia aiheita, tavoitteita ja kohteita, joiden käsittely ei pirstoutuneessa terveydenhuollossa yleensä ole mahdollista. Samalla on kuitenkin ilmeistä, että uuden mallin käyttöönotto myös synnyttää uusia tarpeita ja jännitteitä. Malli ja sen välineet eivät ole valmiita, vaan muuntuvat jatkuvasti käytössä.
AVAINSANAT: asiakaslähtöisyys, kulttuurinen artefakti, omahoito, pitkäaikaissairauden hoito, väline, välittyneisyys
Keywords: Pedagogical models, network-based education (NBE), educational use of ICTs, virtual university.
Keywords: Network-based education (NBE); teaching–studying–learning (TSL) process; studying and learning environments; pedagogical models; design and assessment; educational use of information and communication technologies; media proficiency.
Projektissa analysoidaan, 1) miten verkko-opetuksen pedagogiset mallit ilmenevät tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön koulutusohjelmissa, 2) miten didaktinen verkkoympäristö ja verkko-opetus tukevat yksilön ja yhteisön mediataitoa ja sen kehittymistä, 3) miten ja millaisiksi verkko-opetuksen suunnittelu-, laatu- ja arviointiperiaatteita tulee edelleen kehittää ja 4) miten kansallisia tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön ja mediakasvatuksen koulutusohjelmia voidaan yhtenäistää ja saattaa osaksi kansainvälistä tarjontaa. HelLa-projektin tavoitteena on edelleenkehittää verkko-opetuksen pedagogisia malleja ja periaatteita, joita voidaan käyttää apuna verkko-opetuksen suunnittelussa ja arvioinnissa. Tutkimus- ja kehittämistehtävää tarkastellaan mm. didaktisen monitasomallin, mediataidon, tieto- ja viestintätekniikan käyttötapojen ja mielekkään oppimisen ominaisuuksien näkökulmista. Projektissa hyödynnetään aikaisemmissa verkko-opetushankkeissa saatuja tutkimustuloksia ja vastataan niissä esiin nousseisiin kysymyksiin.
Avainsanat: tieto- ja viestintätekniikan opetuskäyttö, verkko-opetus, opetus-opiskelu-oppimisprosessi, opiskelu- ja oppimisympäristöt, pedagogiset mallit, suunnittelu ja arviointi, mielekäs oppiminen
Key words: Educational use of information and communication technologies (ICT), network-based education (NBE), teaching-studying- learning process, studying and learning environments, pedagogical models, designing and assessing principles, meaningful learning.
Keywords: Pedagogical models, network-based education (NBE), educational use of ICTs, virtual university
ABSTRAKTI: Tämän vuosikymmenen alussa käynnistyi Belgiassa aikuiskoulutusta koskeva delfoityyppinen tutkimusprojekti, joka laajeni 17 Euroopan maata käsittäväksi, vertailevaksi tutkimukseksi. Kun Suomesta tuli EU:n jäsen, projekti käynnistettiin myös meillä. Kirjoittajat raportoivat artikkelissaan keväällä 1996 kerätyn tutkimusaineiston tuloksia. AVAINSANAT: arviointi, aikuiskasvatus, aikuiskoulutus, eurodelphi-menetelmä, eurodelfoi-menetelmä, koulutuspolitiikka, vertaileva tutkimus, monikansallinen tutkimus, asiantuntijat.
ABSTRACT: Eurodelphi is a comparative study of adult education policies in 17 European countries. The research project was launched in Belgium in the beginning of 1990s, with Finland joining in 1995. In it, adult education experts from different countries present their views and ideas on adult education policy. The article presents Finland's results for the survey. The authors' view is that Finland differs from the other countries in an international comparison, although similarities are also to be found. As is customary in the Nordic counties, our adult education is highly developed and experts in the field are very committed to the solutions they are implementing. The Scandinavian tradition has a minority role in our country, however, and our experts also tend to view and understand phenomena differently than those from our neighbour linguistic cousin, Estonia. The authors of the article will go into more detail in outlining these differences in future reports of the project. KEY WORDS: adult education, educational evaluation, comparative research, Experts, educational policy, Eurodelphi method.
PERMANENT ADDRESS: https://urn.fi/URN:ISBN:978-952-484-868-8
Verkko-opetus ja erilaiset opetus-, opiskelu- ja oppimisympäristöt ovat olennainen osa uudistuvaa kasvatusta, koulutusta ja yliopisto-opetusta. Uudistuakseen ne tarvitsevat tutkimuksen tukea. Keskeisenä haasteena on ollut kehittää verkkoympäristössä toimivia opetusmenetelmiä, uusia työtapoja ja toimintakulttuuria.
Tämä kirja vastaa juuri näihin haasteisiin. Kirjassa kerrotaan, miten verkko-opetuksessa voi käyttää erilaisia pedagogisia malleja, millainen toimintakonteksti didaktinen verkkoympäristö on ja millaisia suunnittelun, arvioinnin ja ohjauksen periaatteita verkko-opetuksessa käytetään. Kirjan teoriataustassa yhdistyvät kasvatustieteellinen, didaktinen, mediakasvatuksellinen sekä oppimispsykologinen ja yhteiskuntatieteellinen tutkimus.
Kirja perustuu Helsingin ja Lapin yliopistojen tutkimus- ja kehittämisprojektiin HelLa (2001–2003). Projekti toimi osana valtakunnallista kahdeksan yliopiston kasvatustieteiden tiedekuntien virtuaaliyliopistohanketta (KasVi). Projektissa tutkittiin erityisesti KasVi-hankkeessa suunniteltua tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön opintokokonaisuutta (TVT 15 ov).
Kirja on tarkoitettu lisäämään yliopisto- ja korkeakouluopettajien ja -opiskelijoiden sekä muiden tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytöstä kiinnostuneiden teoriatietoa verkko-opetuksesta, sen suunnittelusta, toteuttamisesta ja arvioinnista. Lisäksi kirjassa on kartoitettu didaktisen verkkoympäristön ominaispiirteitä ja analysoitu laajan mediataidon käsitettä.
Tässä selvityksessä tarkastellaan kahdeksaa Opetushallituksen rahoittamaa oppimisympäristöjen kehittämishanketta. Selvityksessä keskitytään siihen, miten hankkeet kehittävät koulua oppimisympäristönä ja etsivät ratkaisuja sen nykyisessä toiminnassa nähdyille haasteille. Selvityksessä nostetaan myös esiin projektityössä koettuja haasteita ja hyviä käytäntöjä. Tarkoituksena on tarjota muille oppimisympäristöjen kehittämishankkeille näkökulmia, käsitteitä ja ajatuksia oman työn jäsentämiseen.
Selvityksen keskeisenä viitekehyksenä on sosiokulttuurinen näkökulma oppimiseen. Näkökulman mukaan ihmiset oppivat muodollisten oppimisympäristöjen lisäksi myös epävirallisissa ympäristöissä, konteksteissa ja tilanteissa, joita ei mielletä perinteisesti opiskeluksi. Näissä eri ympäristöissä ja yhteisöissä rakennetut tietovarannot ovat pitkälti ihmisen yleisen tietämyksen pohja. Näkökulman mukaan ihmiset eivät vain passiivisesti reagoi heitä ympäröivän maailman odotuksiin, vaan ovat aktiivisia toimijoita ja esimerkiksi luovat itselleen uusia oppimistilanteita, joissa he voivat kehittää omaa osaamistaan.
Selvitystyö toteutettiin vuoden 2009 aikana. Ensisijaisena aineistona on hankkeiden vetäjien, koordinaattoreiden sekä mukana olleiden opettajien, muiden hanketyöntekijöiden sekä yhteistyötahojen haastattelut. Lisäksi hyödynnettiin hankkeista saatua kirjallista materiaalia, kuten hakemuksia, väliraportteja ja verkkomateriaalia.
Selvitykseen osallistuneissa hankkeissa huomio kohdistui siihen, että koulua käydään monenlaisten oppimisympäristöjen ja opintopolkujen risteyksessä. Risteysasemana toimimisen mukanaan tuomiin haasteisiin oli tartuttu ja mahdollisuuksia oli hyödynnetty kehittämistyössä eri tavoin.
Hankkeissa rakennettiin yhteyksiä yhteiskunnan monenlaisiin pedagogisiin toimijoihin. Oppilaiden ja opettajien tietovarantoja hyödynnettiin opiskelussa käyttämällä apuna virtuaalisia ympäristöjä sekä tieto- ja viestintäteknologiaa.
Hankkeet onnistuivat luomaan toimijuutta tukevia ympäristöjä ja osaltaan eheyttämään moninaisten oppimisympäristöjen verkostoa. Voidaankin sanoa, että hankkeissa oli nähtävissä merkkejä tulevaisuuden oppimisympäristöistä.
Selvityksen aikana tuli esiin tarve uudenlaiselle oppimisympäristöjen väliselle koordinaatiolle niin organisaatio- kuin kansallisellakin tasolla. Organisaatiotasolla oppilaitoksiin voidaan perustaa moniammatillisia tiimejä, joiden tehtävänä on oppimisen ja opetuksen yhteissuunnittelu ja yhteyksien muodostaminen oppilaitoksen ja muiden oppimisympäristöjen välille. Kansallisella tasolla puolestaan olemassa olevaa koordinaatiota olisi mahdollista kehittää edelleen esimerkiksi luomalla kasvokkaisia ja virtuaalisia foorumeja, joissa kehittäjät voivat jakaa kokemuksia ja kehitellä ajatuksia yhdessä.
Permanent address: https://urn.fi/URN:ISBN:978-952-484-868-8
Verkko-opetus ja erilaiset opetus-, opiskelu- ja oppimisympäristöt ovat olennainen osa uudistuvaa kasvatusta, koulutusta ja yliopisto-opetusta. Uudistuakseen ne tarvitsevat tutkimuksen tukea. Keskeisenä haasteena on ollut kehittää verkkoympäristössä toimivia opetusmenetelmiä, uusia työtapoja ja toimintakulttuuria.
Tämä kirja vastaa juuri näihin haasteisiin. Kirjassa kerrotaan, miten verkko-opetuksessa voi käyttää erilaisia pedagogisia malleja, millainen toimintakonteksti didaktinen verkkoympäristö on ja millaisia suunnittelun, arvioinnin ja ohjauksen periaatteita verkko-opetuksessa käytetään. Kirjan teoriataustassa yhdistyvät kasvatustieteellinen, didaktinen, mediakasvatuksellinen sekä oppimispsykologinen ja yhteiskuntatieteellinen tutkimus.
Kirja perustuu Helsingin ja Lapin yliopistojen tutkimus- ja kehittämisprojektiin HelLa (2001–2003). Projekti toimi osana valtakunnallista kahdeksan yliopiston kasvatustieteiden tiedekuntien virtuaaliyliopistohanketta (KasVi). Projektissa tutkittiin erityisesti KasVi-hankkeessa suunniteltua tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytön opintokokonaisuutta (TVT 15 ov).
Kirja on tarkoitettu lisäämään yliopisto- ja korkeakouluopettajien ja -opiskelijoiden sekä muiden tieto- ja viestintätekniikan opetuskäytöstä kiinnostuneiden teoriatietoa verkko-opetuksesta, sen suunnittelusta, toteuttamisesta ja arvioinnista. Lisäksi kirjassa on kartoitettu didaktisen verkkoympäristön ominaispiirteitä ja analysoitu laajan mediataidon käsitettä
The articles have been peer reviewed and evaluated by the principles of scientific articles, and the accepted articles have been published in an open access book. (Permanent address: https://urn.fi/urn:isbn:951-44-6038-3).
AVAILABLE ONLINE: Book Cover, Table of Contents, Preface, and the introduction article by Jakku-Sihvonen and Niemi: "Introduction to the Finnish Education System and Teachers' Work". FOLLOW THE LINK: https://ktl.jyu.fi/fi/julkaisut/julkaisuluettelo-1/julkaisujen-sivut/2013/jakku-sihvonen-niemi/view