Cernina
Cernina | |
obec | |
Štát | ![]() |
---|---|
Kraj | Prešovský kraj |
Okres | Svidník |
Región | Šariš |
Nadmorská výška | 326 m n. m. |
Súradnice | 49°17′50″S 21°28′26″V / 49,2971°S 21,4740°V |
Rozloha | 13,1 km² (1 310 ha) [1] |
Obyvateľstvo | 579 (31. 12. 2023) [2] |
Hustota | 44,2 obyv./km² |
Prvá pís. zmienka | 1414 |
Starosta | Helena Madzinová[3] (SMER-SD, HLAS-SD, SME RODINA) |
PSČ | 090 16 |
ŠÚJ | 527211 |
EČV (do r. 2022) | SK |
Tel. predvoľba | +421-54 |
Adresa obecného úradu |
Cernina 65 090 16 Cernina |
E-mailová adresa | cerninask@gmail.com |
Telefón | 054 / 788 12 13 |
Fax | 054 / 788 12 13 |
Poloha obce na Slovensku
| |
Interaktívna mapa obce
| |
Wikimedia Commons: Cernina | |
Webová stránka: obeccernina.sk | |
Mapový portál GKÚ: katastrálna mapa | |
Freemap Slovakia: mapa | |
OpenStreetMap: mapa | |
Portály, ktorých súčasťou je táto stránka: | |
Cernina (rusínsky: Цернина) je obec na Slovensku v okrese Svidník. Väčšina obyvateľov obce rozpráva rusínskym jazykom.
Symboly obce
[upraviť | upraviť zdroj]V červenom štíte je vo vysokej zelenej pažiti medzi dvoma prirodzenými listnatými zelenými striebrokmennými stromami kráčajúci strieborný obrátený jeleň v zlatej zbroji. Znamenie erbu má poľovnícky motív a je z mladšieho obecného pačatidla z roku 1868. Erb bol prijatý obecným zastupiteľstvom 27. decembra 1999 a je zapísaný v Heraldickom registri SR pod číslom, HR: C-84/1999. Autormi erbu sú Jozef Petrovič a Kvetoslava Hanzová.
Vlajka obce pozostáva z piatich pozdĺžnych pruhov vo farbách červenej, žltej, bielej, žltej a zelenej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zastrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Obyvateľstvo
[upraviť | upraviť zdroj]Sčítanie obyvateľov v roku 2011
[upraviť | upraviť zdroj]Obyvateľstvo podľa materinského jazyka
[upraviť | upraviť zdroj]- Rusíni – 44.46 %
- Slováci – 34.95 %
- Rómovia – 13.32 %
- Ukrajinci – 0.17 %
- Maďari – 0.17 %
- Nezistené – 6.92 %
Obyvateľstvo podľa národnosti
[upraviť | upraviť zdroj]- Slováci – 65.4 %
- Rusíni – 14.36 %
- Rómovia – 12.46 %
- Ukrajinci – 0.69 %
- Maďari – 0.17 %
- Nezistené – 6.92 %
Dejiny
[upraviť | upraviť zdroj]Zoznam miestnych farárov:
- Ján Kurimský 1752 – 1778
- Ján Masica
- Michal Masník 1778 – 80
- Peter Hvozdovič 1780 – 1816
- Michal Hvozdovič 1816 – 68
- Michal Hvozdovič 1868 – 89
- Michal Hvozdovič 1889 – 1917
- Emil Žedeni 1917 – 22
- Ján Haľko a Emil Kellö 1922 – 23
- Mikuláš Kellö 1923 – 46
- Mikuláš Hricov 1946 – 50
- Mikuláš Hricov (excur. zo Svidníka) 1968 – 69
- Mikuláš Čečko 1969 – 73
- Michal Baraník 1973 – 94
- Pavol Litavec 1994 – 97
- Michal Kočiš 1997 – 2009
- František Kuzmiak 2009-2019
- ThDr. PaedDr. Štefan Pacák, PhD. 2019- súčasnosť
Kultúra a zaujímavosti
[upraviť | upraviť zdroj]Pamiatky
[upraviť | upraviť zdroj]- Gréckokatolícky kostol sv. Kozmu a Damiána, jednoloďová klasicistická stavba so segentovým ukončením presbytéria a vežou tvoriacou súčasť jej hmoty, z roku 1805.[4] Úpravami prešiel v roku 1937. Zariadenie chrámu pochádza z polovice 19. storočia. Fasády sú členené lizénami a polkruhovo ukončenými oknami. Veža je členená lizénovými rámami a ukončená korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou s laternou.[5] Do chrámu sa vstupuje murovanou bránou na pôdoryse štvorca s atypickou barokovou helmicou s laternou pokrytou šindľom, z roku 1805.[6]
- Kaplnka Presvätej Bohorodičky, klasicistická stavba s polkruhovým záverom a malou strešnou vežou, z prvej polovice 19. storočia. Fasády kaplnky sú členené lizénovými rámami a polkruhovo ukončenými oknami so šambránami. Vstup má oválne ukončenie. Strecha je pokrytá šindľom, podobne aj veža s malou cibuľou.[7]
Zaujímavosti
[upraviť | upraviť zdroj]Vojenský cintorín z prvej svetovej vojny
[upraviť | upraviť zdroj]Na cerninskom vojnovom pohrebisku z prvej svetovej vojny sa nachádza 70 masových hrobov. Je v nich pochovaných 326 vojakov tarnopoľského Pešieho pluku 15, rakúsko-uhorskej armády. Tarnopoľský pluk spravidla tvorili vojaci rakúskej Haliče, ktorí boli rusínskej národnosti. S nimi boli taktiež vojaci poľského pôvodu. Medzi pochovanými príslušníkmi pluku sú uložené aj ostatky vojakov cárskej ruskej armády.
V roku 1930 dostal cintorín konečnú podobu poslednou exhumáciou roztrúsených vojenských hrobov v katastri obce. Na vojnový cintorín v Cerine bolo z Makovice prenesených 15 telesných ostatkov a z vojenského cintorína na Širokej hore 223 zvyškov tiel vojakov. Identifikovateľné však boli len ostatky 30 Poliakov, 18 Rumunov, dvoch Rusov a jedného Juhoslovana. Identita ostatných pochovaných vojakov nie je známa.
Starostlivosťou o vojnový cintorín bola v medzivojnovom období 30. rokoch 20. storočia poverená Žandárska stanica v obci Rovné. Dnešnú podobu pohrebisko získalo rozsiahlou rekonštrukciou v prvom decéniu 21. storočia.
Šport
[upraviť | upraviť zdroj]Z obce pochádza jeden z priekupníkov kulturistiky na Slovensku, Juraj Pipasik.
Literatúra
[upraviť | upraviť zdroj]- DROBŇÁK, M.: Zborník z konferencie Prvá svetová vojna – boje v Karpatoch (www.kvhbeskydy.sk, 21.01.2008)
- DROBŇÁK, Martin – KORBA, Matúš – TURIK, Radoslav: Cintoríny prvej svetovej vojny v Karpatoch. Humenné : Redos, 2007, 86 s. ISBN 978-80-969233-3-5.
- SLEPCOV, I.: Miznúce stopy histórie, In: Dukla, č. 7, VIII. Ročník, Svidník, 11. februára 1998, str. 5
- SLEPCOV, I. Vojenské cintoríny z prvej svetovej vojny na východnom Slovensku. In Vojenská história, roč. 7, 2003, č. 2, s. 70.
- Slepcov Igor: Z histórie karpatskej ofenzívy Ruských vojsk v rokoch 1914 -1915, In.:: Vojenská história 2/2000, ročník 4 str.5
- ŠUMICHRAST PETER: Nemecké vojnové hroby na území Slovenska 1.časť In: VOJENSKÁ HISTÓRIA, 3/2010, str. 88
- Turik Radoslav: Vedecká konferencia na tému Prvá svetová vojna – boje v Karpatoch; (www.kvhbeskydy.sk, 12.12.2007); Klub vojenskej histórie Beskydy Humenné ;
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ Registre obnovenej evidencie pozemkov [online]. Bratislava: ÚGKK SR, [cit. 2011-12-31]. Dostupné online.
- ↑ Počet obyvateľov podľa pohlavia – obce (ročne) [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, rev. 2024-03-28, [cit. 2024-04-10]. Dostupné online.
- ↑ Voľby do orgánov samosprávy obcí 2022 : Zoznam zvolených starostov [online]. Bratislava: Štatistický úrad SR, 2022-10-30. Dostupné online.
- ↑ Register nehnuteľných národných kultúrnych pamiatok [online]. Pamiatkový úrad Slovenskej republiky. Dostupné online.
- ↑ Cernina - Chrám sv. Kozmu a Damiána [online]. Pamiatky na Slovensku. Dostupné online.
- ↑ Register nehnuteľných národných kultúrnych pamiatok [online]. Pamiatkový úrad Slovenskej republiky. Dostupné online.
- ↑ Register nehnuteľných národných kultúrnych pamiatok [online]. Pamiatkový úrad Slovenskej republiky. Dostupné online.
Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Cernina