„Kizökkent világ” – Szokatlan és különleges élethelyzetek: a nem-konvencionális, nem “normális”, nem kiszámítható jelenségek korszaka? XXIV. Apáczai-napok Tudományos Konferencia tanulmánykötete , 2021
A Soproni Egyetem levéltárában 281 erdőmérnök önéletrajzát elemeztem. Célom volt megvizsgálni, ho... more A Soproni Egyetem levéltárában 281 erdőmérnök önéletrajzát elemeztem. Célom volt megvizsgálni, hogy milyen hatással volt a trianoni békeszerződés az erdőgazdasági szakemberekre. Emellett az erdőmérnökök későbbi életútját is vizsgáltam. Az önéletrajzok írói 1862-1905 között születettek, 1920-ban tehát legalább középiskolások voltak. Az erdőmérnökök 36%-a született Magyarország 1920 utáni határain belül, 64%-uk születési helye a trianoni határokon kívülre esett. Az első világháború után viszont kétharmaduk (68%) az új határok közé került. A Trianon után valamelyik utódállamban maradt magyar erdőmérnökök többsége pedig 1944 után áttelepült Magyarországra. Velük együtt a 77%-ra nőtt a trianoni határokon kívül született, Magyarországon élő erdőmérnökök aránya.
Due to its role in transforming landscapes, and because of its knowledge production that took pla... more Due to its role in transforming landscapes, and because of its knowledge production that took place in a transnational space, forestry is a salient aspect of environmental history globally. Yet, the way forestry management practices evolved in the eastern part of Austria-Hungary has a meagre presence in the literature of environmental history or in the study of empires. This paper begins with outlining routes of circulation of knowledge of forestry within the Habsburg Empire. It emphasises the role of the Academy (later College) of Forestry and Mining at Banská Štiavnica (Selmecbánya in Hungarian) but does not ignore the role of other actors outside that education institution. Then, the paper turns to how the history of professionalization of forestry and the nascent legal notions related to land contributed to the changes of the landscape in the Kingdom of Hungary in the last decades of the 19 th century. The third section discusses the importance of the effort by the community of Hungarian foresters to create a Hungarian professional language.
"A múltból táplálkozó jövő – hagyomány és fejlődés": XXV. Apáczai-napok Tudományos Konferencia tanulmánykötete 2021. Konferencia helye, ideje: Győr, Magyarország 2021.11.04., 2022
Az alsóbb fokú szakoktatás története a neveléstörténet kevéssé tanulmányozott területe. Az erdész... more Az alsóbb fokú szakoktatás története a neveléstörténet kevéssé tanulmányozott területe. Az erdészeti szakképzés ráadásul szakminisztériumi felügyelet alatt működött, a korabeli közoktatás forrásaiban nem szerepel, ezért a szakoktatás történetét tárgyaló munkákban sem jelenik meg. A tanulmány az alsóbb fokú erdészeti szakoktatás történetének rövid összefoglalása az első iskolaalapítástól a második világháborút követő időszakig. A történeti áttekintés mellett az erdészeti szakiskolák személyzetének összetételét is vizsgáltam. A 19. század végén megindult erdészeti szakoktatás képviselői nem pedagógusok, hanem az ifjúság nevelése iránt elkötelezett erdészeti szakemberek voltak. Az erdészeti szakoktatás múltja például szolgálhat a professzionalizáció története, a trianoni menekültkérdés és a környezeti fókuszú történetírás számára is.
A tanulmányban azt körvonalazzuk, hogy miként fonódott egybe az úgynevezett másodlagos természet,... more A tanulmányban azt körvonalazzuk, hogy miként fonódott egybe az úgynevezett másodlagos természet, a professzionális erdészeti eljárások intézményesülése, valamint az első világháború előtti s utáni politikai feltételek közötti különbség Magyarországon. Másodlagos természet alatt két folyamatot értünk: az emberek által kialakított vagy átformált „zöld”, vagyis nem-emberi élőlények által lakott helyeket és olyan tereket, amelyekben az épített infrastruktúra felváltotta a korábbi tájképet. Annak ellenére, hogy a német területeken képzett professzorok által előadott alapvetések, amelyeket generációkon keresztül a selmecbányai (akadémiai rangot kapó) erdészeti iskola örökített tovább meghatározták azokat az erdészeti eljárásokat, amelyek a 19. századi Magyarországon meghonosodtak, az elemzést nem hagyhatjuk abba azzal, hogy hangsúlyozzuk a recepció jelentőségét. Ezért egymás mellé helyezzük az erdőgazdálkodás jogi szabályait, valamint a különböző szintű képzettséget megszerző erdészeti szakemberek és hallgatók számáról, és az alsóbb szintű oktatási intézmények történetéről gyűjtött adatokat. Az így kapott kép alapján lehetővé válik, hogy összegezzük a másodlagos természet kialakulásának dinamikáját a 19. század második felére és a 20. század elejére vonatkozóan. Az erdészet másodlagos természeten belüli helyét tárgyalva az alsóbb szintű oktatásra fókuszálunk, mivel ez a miliő eddig a történeti kutatás vakfoltjában volt. Ráadásul helyi szinten az alacsonyabb képzettséggel rendelkező hivatalnokok voltak többségben, s ők hajtották végre azt, amit az erdőgazdálkodás általuk internalizált formájából következett. Arra is felhívjuk a figyelmet, hogy az első világháború utáni időszak vonatkozásában érdemes figyelmet fordítani az oktatási intézmények és a tulajdonviszonyok változása között kapcsolatra. A magántulajdonban levő erdők abszolút és relatív súlyának növekedése kapcsán hangsúlyozzuk azokat a központi kormányzati törekvéseket, amelyek ezek szorosabb felügyeletére, valamint az infrastruktúra állami fejlesztésére vonatkoztak. Ezen belül az alföldfásítási program segítségével a klimatikus viszonyokra és Magyarország geopolitikai helyzetére vonatkozó korabeli elgondolások viszonyára is rávilágítunk.
Felsőoktatási intézményeink külkapcsolatai a 20. században, 2021
A győri székhelyű Közlekedési és Távközlési Főiskolát (KTMF) 1968-ban
alapították. Az első évekb... more A győri székhelyű Közlekedési és Távközlési Főiskolát (KTMF) 1968-ban
alapították. Az első években Budapesten és Szegeden is működtek oktatási egységek,
amelyek négy ütemben települtek a székhelyre. 1977-re a teljes főiskola Győrben költözött. Előadásomban azt vizsgálom milyen lehetőségei voltak a szocialista
államberendezkedésben egy frissen alakult, formálódó főiskolának a nemzetközi
kapcsolatok terén? Milyen szocialista országokban működő intézményekkel keresték a
kapcsolatokat, ezek milyen formában nyilvánultak meg? Mennyire volt intenzív a kapcsolat? Nyugati viszonylatban milyen lehetőségekkel rendelkezett az intézmény?
Forrásként elsősorban a főiskola Főigazgatói Hivatalának iktatott iratait használtam,
másodsorban a főiskolai évkönyveket, intézménytörténeteket.
A KTMF indulásakor nemzetközi kapcsolatok szempontjából főként az akkori szocialista tábor, illetve a harmadik világ országai jöhettek szóba. Az első évek anyagának feldolgozása alapján főként az egykori Német Demokratikus Köztársaság irányába kerestek kapcsolatokat a főiskola vezetői. Kevésbé voltak intenzívek a kapcsolatok a Szovjetunió vonatkozásában. A kapitalista nyugatra elsősorban szakmai vásárokra, konferenciákra jutott el néhány oktató.
Ezek a korai kapcsolatok elsősorban mérnökszakmai és oktatásmódszertani eredményeket hoztak és későbbi tudományos együttműködések alapjait teremtették meg.
„Kizökkent világ” – Szokatlan és különleges élethelyzetek: a nem-konvencionális, nem “normális”, nem kiszámítható jelenségek korszaka? XXIV. Apáczai-napok Tudományos Konferencia tanulmánykötete , 2021
A Soproni Egyetem levéltárában 281 erdőmérnök önéletrajzát elemeztem. Célom volt megvizsgálni, ho... more A Soproni Egyetem levéltárában 281 erdőmérnök önéletrajzát elemeztem. Célom volt megvizsgálni, hogy milyen hatással volt a trianoni békeszerződés az erdőgazdasági szakemberekre. Emellett az erdőmérnökök későbbi életútját is vizsgáltam. Az önéletrajzok írói 1862-1905 között születettek, 1920-ban tehát legalább középiskolások voltak. Az erdőmérnökök 36%-a született Magyarország 1920 utáni határain belül, 64%-uk születési helye a trianoni határokon kívülre esett. Az első világháború után viszont kétharmaduk (68%) az új határok közé került. A Trianon után valamelyik utódállamban maradt magyar erdőmérnökök többsége pedig 1944 után áttelepült Magyarországra. Velük együtt a 77%-ra nőtt a trianoni határokon kívül született, Magyarországon élő erdőmérnökök aránya.
Due to its role in transforming landscapes, and because of its knowledge production that took pla... more Due to its role in transforming landscapes, and because of its knowledge production that took place in a transnational space, forestry is a salient aspect of environmental history globally. Yet, the way forestry management practices evolved in the eastern part of Austria-Hungary has a meagre presence in the literature of environmental history or in the study of empires. This paper begins with outlining routes of circulation of knowledge of forestry within the Habsburg Empire. It emphasises the role of the Academy (later College) of Forestry and Mining at Banská Štiavnica (Selmecbánya in Hungarian) but does not ignore the role of other actors outside that education institution. Then, the paper turns to how the history of professionalization of forestry and the nascent legal notions related to land contributed to the changes of the landscape in the Kingdom of Hungary in the last decades of the 19 th century. The third section discusses the importance of the effort by the community of Hungarian foresters to create a Hungarian professional language.
"A múltból táplálkozó jövő – hagyomány és fejlődés": XXV. Apáczai-napok Tudományos Konferencia tanulmánykötete 2021. Konferencia helye, ideje: Győr, Magyarország 2021.11.04., 2022
Az alsóbb fokú szakoktatás története a neveléstörténet kevéssé tanulmányozott területe. Az erdész... more Az alsóbb fokú szakoktatás története a neveléstörténet kevéssé tanulmányozott területe. Az erdészeti szakképzés ráadásul szakminisztériumi felügyelet alatt működött, a korabeli közoktatás forrásaiban nem szerepel, ezért a szakoktatás történetét tárgyaló munkákban sem jelenik meg. A tanulmány az alsóbb fokú erdészeti szakoktatás történetének rövid összefoglalása az első iskolaalapítástól a második világháborút követő időszakig. A történeti áttekintés mellett az erdészeti szakiskolák személyzetének összetételét is vizsgáltam. A 19. század végén megindult erdészeti szakoktatás képviselői nem pedagógusok, hanem az ifjúság nevelése iránt elkötelezett erdészeti szakemberek voltak. Az erdészeti szakoktatás múltja például szolgálhat a professzionalizáció története, a trianoni menekültkérdés és a környezeti fókuszú történetírás számára is.
A tanulmányban azt körvonalazzuk, hogy miként fonódott egybe az úgynevezett másodlagos természet,... more A tanulmányban azt körvonalazzuk, hogy miként fonódott egybe az úgynevezett másodlagos természet, a professzionális erdészeti eljárások intézményesülése, valamint az első világháború előtti s utáni politikai feltételek közötti különbség Magyarországon. Másodlagos természet alatt két folyamatot értünk: az emberek által kialakított vagy átformált „zöld”, vagyis nem-emberi élőlények által lakott helyeket és olyan tereket, amelyekben az épített infrastruktúra felváltotta a korábbi tájképet. Annak ellenére, hogy a német területeken képzett professzorok által előadott alapvetések, amelyeket generációkon keresztül a selmecbányai (akadémiai rangot kapó) erdészeti iskola örökített tovább meghatározták azokat az erdészeti eljárásokat, amelyek a 19. századi Magyarországon meghonosodtak, az elemzést nem hagyhatjuk abba azzal, hogy hangsúlyozzuk a recepció jelentőségét. Ezért egymás mellé helyezzük az erdőgazdálkodás jogi szabályait, valamint a különböző szintű képzettséget megszerző erdészeti szakemberek és hallgatók számáról, és az alsóbb szintű oktatási intézmények történetéről gyűjtött adatokat. Az így kapott kép alapján lehetővé válik, hogy összegezzük a másodlagos természet kialakulásának dinamikáját a 19. század második felére és a 20. század elejére vonatkozóan. Az erdészet másodlagos természeten belüli helyét tárgyalva az alsóbb szintű oktatásra fókuszálunk, mivel ez a miliő eddig a történeti kutatás vakfoltjában volt. Ráadásul helyi szinten az alacsonyabb képzettséggel rendelkező hivatalnokok voltak többségben, s ők hajtották végre azt, amit az erdőgazdálkodás általuk internalizált formájából következett. Arra is felhívjuk a figyelmet, hogy az első világháború utáni időszak vonatkozásában érdemes figyelmet fordítani az oktatási intézmények és a tulajdonviszonyok változása között kapcsolatra. A magántulajdonban levő erdők abszolút és relatív súlyának növekedése kapcsán hangsúlyozzuk azokat a központi kormányzati törekvéseket, amelyek ezek szorosabb felügyeletére, valamint az infrastruktúra állami fejlesztésére vonatkoztak. Ezen belül az alföldfásítási program segítségével a klimatikus viszonyokra és Magyarország geopolitikai helyzetére vonatkozó korabeli elgondolások viszonyára is rávilágítunk.
Felsőoktatási intézményeink külkapcsolatai a 20. században, 2021
A győri székhelyű Közlekedési és Távközlési Főiskolát (KTMF) 1968-ban
alapították. Az első évekb... more A győri székhelyű Közlekedési és Távközlési Főiskolát (KTMF) 1968-ban
alapították. Az első években Budapesten és Szegeden is működtek oktatási egységek,
amelyek négy ütemben települtek a székhelyre. 1977-re a teljes főiskola Győrben költözött. Előadásomban azt vizsgálom milyen lehetőségei voltak a szocialista
államberendezkedésben egy frissen alakult, formálódó főiskolának a nemzetközi
kapcsolatok terén? Milyen szocialista országokban működő intézményekkel keresték a
kapcsolatokat, ezek milyen formában nyilvánultak meg? Mennyire volt intenzív a kapcsolat? Nyugati viszonylatban milyen lehetőségekkel rendelkezett az intézmény?
Forrásként elsősorban a főiskola Főigazgatói Hivatalának iktatott iratait használtam,
másodsorban a főiskolai évkönyveket, intézménytörténeteket.
A KTMF indulásakor nemzetközi kapcsolatok szempontjából főként az akkori szocialista tábor, illetve a harmadik világ országai jöhettek szóba. Az első évek anyagának feldolgozása alapján főként az egykori Német Demokratikus Köztársaság irányába kerestek kapcsolatokat a főiskola vezetői. Kevésbé voltak intenzívek a kapcsolatok a Szovjetunió vonatkozásában. A kapitalista nyugatra elsősorban szakmai vásárokra, konferenciákra jutott el néhány oktató.
Ezek a korai kapcsolatok elsősorban mérnökszakmai és oktatásmódszertani eredményeket hoztak és későbbi tudományos együttműködések alapjait teremtették meg.
Uploads
Annak ellenére, hogy a német területeken képzett professzorok által előadott alapvetések, amelyeket generációkon keresztül a selmecbányai (akadémiai rangot kapó) erdészeti iskola örökített tovább meghatározták azokat az erdészeti eljárásokat, amelyek a 19. századi Magyarországon meghonosodtak, az elemzést nem hagyhatjuk abba azzal, hogy hangsúlyozzuk a recepció jelentőségét. Ezért egymás mellé helyezzük az erdőgazdálkodás jogi szabályait, valamint a különböző szintű képzettséget megszerző erdészeti szakemberek és hallgatók számáról, és az alsóbb szintű oktatási intézmények történetéről gyűjtött adatokat. Az így kapott kép alapján lehetővé válik, hogy összegezzük a másodlagos természet kialakulásának dinamikáját a 19. század második felére és a 20. század elejére vonatkozóan. Az erdészet másodlagos természeten belüli helyét tárgyalva az alsóbb szintű oktatásra fókuszálunk, mivel ez a miliő eddig a történeti kutatás vakfoltjában volt. Ráadásul helyi szinten az alacsonyabb képzettséggel rendelkező hivatalnokok voltak többségben, s ők hajtották végre azt, amit az erdőgazdálkodás általuk internalizált formájából következett.
Arra is felhívjuk a figyelmet, hogy az első világháború utáni időszak vonatkozásában érdemes figyelmet fordítani az oktatási intézmények és a tulajdonviszonyok változása között kapcsolatra. A magántulajdonban levő erdők abszolút és relatív súlyának növekedése kapcsán hangsúlyozzuk azokat a központi kormányzati törekvéseket, amelyek ezek szorosabb felügyeletére, valamint az infrastruktúra állami fejlesztésére vonatkoztak. Ezen belül az alföldfásítási program segítségével a klimatikus viszonyokra és Magyarország geopolitikai helyzetére vonatkozó korabeli elgondolások viszonyára is rávilágítunk.
alapították. Az első években Budapesten és Szegeden is működtek oktatási egységek,
amelyek négy ütemben települtek a székhelyre. 1977-re a teljes főiskola Győrben költözött. Előadásomban azt vizsgálom milyen lehetőségei voltak a szocialista
államberendezkedésben egy frissen alakult, formálódó főiskolának a nemzetközi
kapcsolatok terén? Milyen szocialista országokban működő intézményekkel keresték a
kapcsolatokat, ezek milyen formában nyilvánultak meg? Mennyire volt intenzív a kapcsolat? Nyugati viszonylatban milyen lehetőségekkel rendelkezett az intézmény?
Forrásként elsősorban a főiskola Főigazgatói Hivatalának iktatott iratait használtam,
másodsorban a főiskolai évkönyveket, intézménytörténeteket.
A KTMF indulásakor nemzetközi kapcsolatok szempontjából főként az akkori szocialista tábor, illetve a harmadik világ országai jöhettek szóba. Az első évek anyagának feldolgozása alapján főként az egykori Német Demokratikus Köztársaság irányába kerestek kapcsolatokat a főiskola vezetői. Kevésbé voltak intenzívek a kapcsolatok a Szovjetunió vonatkozásában. A kapitalista nyugatra elsősorban szakmai vásárokra, konferenciákra jutott el néhány oktató.
Ezek a korai kapcsolatok elsősorban mérnökszakmai és oktatásmódszertani eredményeket hoztak és későbbi tudományos együttműködések alapjait teremtették meg.
Annak ellenére, hogy a német területeken képzett professzorok által előadott alapvetések, amelyeket generációkon keresztül a selmecbányai (akadémiai rangot kapó) erdészeti iskola örökített tovább meghatározták azokat az erdészeti eljárásokat, amelyek a 19. századi Magyarországon meghonosodtak, az elemzést nem hagyhatjuk abba azzal, hogy hangsúlyozzuk a recepció jelentőségét. Ezért egymás mellé helyezzük az erdőgazdálkodás jogi szabályait, valamint a különböző szintű képzettséget megszerző erdészeti szakemberek és hallgatók számáról, és az alsóbb szintű oktatási intézmények történetéről gyűjtött adatokat. Az így kapott kép alapján lehetővé válik, hogy összegezzük a másodlagos természet kialakulásának dinamikáját a 19. század második felére és a 20. század elejére vonatkozóan. Az erdészet másodlagos természeten belüli helyét tárgyalva az alsóbb szintű oktatásra fókuszálunk, mivel ez a miliő eddig a történeti kutatás vakfoltjában volt. Ráadásul helyi szinten az alacsonyabb képzettséggel rendelkező hivatalnokok voltak többségben, s ők hajtották végre azt, amit az erdőgazdálkodás általuk internalizált formájából következett.
Arra is felhívjuk a figyelmet, hogy az első világháború utáni időszak vonatkozásában érdemes figyelmet fordítani az oktatási intézmények és a tulajdonviszonyok változása között kapcsolatra. A magántulajdonban levő erdők abszolút és relatív súlyának növekedése kapcsán hangsúlyozzuk azokat a központi kormányzati törekvéseket, amelyek ezek szorosabb felügyeletére, valamint az infrastruktúra állami fejlesztésére vonatkoztak. Ezen belül az alföldfásítási program segítségével a klimatikus viszonyokra és Magyarország geopolitikai helyzetére vonatkozó korabeli elgondolások viszonyára is rávilágítunk.
alapították. Az első években Budapesten és Szegeden is működtek oktatási egységek,
amelyek négy ütemben települtek a székhelyre. 1977-re a teljes főiskola Győrben költözött. Előadásomban azt vizsgálom milyen lehetőségei voltak a szocialista
államberendezkedésben egy frissen alakult, formálódó főiskolának a nemzetközi
kapcsolatok terén? Milyen szocialista országokban működő intézményekkel keresték a
kapcsolatokat, ezek milyen formában nyilvánultak meg? Mennyire volt intenzív a kapcsolat? Nyugati viszonylatban milyen lehetőségekkel rendelkezett az intézmény?
Forrásként elsősorban a főiskola Főigazgatói Hivatalának iktatott iratait használtam,
másodsorban a főiskolai évkönyveket, intézménytörténeteket.
A KTMF indulásakor nemzetközi kapcsolatok szempontjából főként az akkori szocialista tábor, illetve a harmadik világ országai jöhettek szóba. Az első évek anyagának feldolgozása alapján főként az egykori Német Demokratikus Köztársaság irányába kerestek kapcsolatokat a főiskola vezetői. Kevésbé voltak intenzívek a kapcsolatok a Szovjetunió vonatkozásában. A kapitalista nyugatra elsősorban szakmai vásárokra, konferenciákra jutott el néhány oktató.
Ezek a korai kapcsolatok elsősorban mérnökszakmai és oktatásmódszertani eredményeket hoztak és későbbi tudományos együttműködések alapjait teremtették meg.