Bergman Ingmar
Bergman Ingmar | |
roč.: Ernst Ingmar Bergman | |
![]() Ingmar Bergman vn 1966 redukus | |
nimi sündundan jäl'ghe: |
roč.: Ernst Ingmar Bergman |
---|---|
radmižen toižend: |
fil'moiden režissör, teatrilavastaja, scentarist, näitekirjanik, akt'or, filmiprodutsent, autobiograaf, filmilooja, režissöör |
sündundan dat: |
Lua tõrge kohal Moodul:Sources 227. real: bad argument #1 to 'format' (string expected, got nil). |
sündundan sijaduz: | |
valdkund: | |
kolendan dat: |
Lua tõrge kohal Moodul:Sources 227. real: bad argument #1 to 'format' (string expected, got nil). |
kolendan sijaduz: |
Fårö parish[d], Gotland Municipality[d], Ojamaa lään[d], Ročinma[12] |
tat: | |
mam: | |
avtograf: | |
sait: | |
![]() |
Ernst Ingmar Bergman (mugažo ročin kelel, virktas [ˈɪŋmar ˈbærjman]; sünd. 14. heinku 1918, Uppsal, Ročinma — kol. 30. heinku 2007, Forö-sar' Gotland-sarenno, Ročinma) — oli ročine teatran, fil'miden i teleradion režissör, kinoscenarijoiden i p'jesiden kirjutai. Sai «Oskar»-premijad vll 1961, 1962 i 1984 parahimas verazmaižes fil'mas, da anttihe Bergmanale äjid toižid arvlahjoid hänen kinoradmižes.
Biografii
[vajehta | vajehtada lähtetekst]Ingmar oli sündnu lüteranižen Erik Bergman-pastoran i Karin Bergman-medsizaren (neiččel Okerblum) pereheze. Prihal oli Dag-veik i Margareta-sizar. Nor' Ingmar tegi navedijan mul'tfil'mid i oli otnus tätüteatran dekoracijoihe opeten gimnazijas sil-žo aigal. Vl 1937 Bergman ühtni Stokhol'man universitetižhe kolledžha (nüg. Stokhol'man universitet), no taci opendust teatrha näht.
Kar'jer jätkustui vozil 1944−2005. Ingmar Bergman sädi enamba 60 avtorfil'mid, iče kirjuti niiden scenarijad tobjimalaz. Enamba mi sada seičemekümnen teatraližen lavastusen tegijan. Ročinman akt'orad edestiba rolid hänen fil'miš, Bergman radoi Sven Nükvist-operatoranke pit'kan aigan.
Režissör oli naižiš viž kerdad, ühesa last sünduihe naimiželoiš. Lapsed kändihe kul'turan da čomamahton šingotajikš mugažo päpaloin.
Valitud fil'mografii režissöraks da scenaristaks
[vajehta | vajehtada lähtetekst]- «Krizis» (1946, roč.: Kris)
- «Laiv Indijhasai» (1947, Skepp till India land)
- «Manzikpallišt» (1957, Smultronstället)
- «Neidižpurde» (1960, Jungfrukällan, sai vn 1961 Oskar-premijad)
- «Häipäkos stöklas läbi» (1961, Såsom i en spegel, sai vn 1962 Oskar-premijad)
- «Vaittiolend» (1963, Tystnaden)
- «Händikahan čas» (1968, Vargtimmen)
- «Šuhaidused i kidastused» (1972, Viskningar Och Rop)
- «Sügüz'line sonat» (1978, Höstsonaten)
- «Marionetiden elospäi» (1980, Aus Dem Leben Der Marionetten)
- «Fanni i Aleksandr» (1982, Fanny Och Alexander, sai vn 1984 Oskar-premijad)
- «Saraband» (2003, Saraband)
Homaičendad
[vajehta | vajehtada lähtetekst]- ↑ Бергман Ингмар // Большая советская энциклопедия: [в 30 т.] / под ред. А. М. Прохорова — 3-е изд. — М.: Советская энциклопедия, 1969.
- ↑ RKDartists
- ↑ 4,0 4,1 SNAC — 2010.
- ↑ 5,0 5,1 Internet Broadway Database — 2000.
- ↑ 6,0 6,1 Itaú Cultural Enciclopédia Itaú Cultural — São Paulo: Itaú Cultural, 2001. — ISBN 978-85-7979-060-7
- ↑ Lundy D. R. The Peerage
- ↑ 8,0 8,1 ISFDB — 1995.
- ↑ 9,0 9,1 filmportal.de — 2005.
- ↑ 10,0 10,1 Brockhaus Enzyklopädie
- ↑ 11,0 11,1 GeneaStar
- ↑ 12,0 12,1 Sveriges dödbok 1830–2020 — 8 — Sveriges Släktforskarförbund, 2021.
- ↑ LIBRIS — 2018.
- ↑ Museum of Modern Art online collection
- ↑ 15,0 15,1 Catalog of the German National Library
- ↑ Deutsche Nationalbibliothek Record #118509519 // Integrated Authority File — 2012—2016.
- ↑ Find a Grave — 1996.
![]() |
Nece kirjutuz om vaiše ezitegez. Tö voit abutada meile, ku kohendat sidä da ližadat sihe. |
- Skriptitõrgetega leheküljed
- Lehtpoled, miččed kävutaba magižed ISBN - oigendused
- Personalijad kirjamišton mödhe
- Sündnuded Ročinmaha
- Kolnuded Ročinmas
- Ezitegesed
- Ročinman režissörad
- Ročinman scenaristad
- Kinoscenaristad
- Ročinman kirjutajad
- Sündnuded vl 1918
- Kirjutajad kirjamišton mödhe
- Režissörad kirjamišton mödhe
- Scenaristad kirjamišton mödhe
- Sündnuded Uppsalha