Academia.edu no longer supports Internet Explorer.
To browse Academia.edu and the wider internet faster and more securely, please take a few seconds to upgrade your browser.
2015, השרון ופתיחת מערכת מגידו במלחמת העולם הראשונה
בשנים האחרונות גברה ההתעניינות המחקרית באירועי מלחמת העולם הראשונה לרגל שנת המאה לפריצתה. מרבית המחקרים שנכתבים אודות המלחמה עוסקים בהיבטים צבאיים, חברתיים, טכנולוגיים ותרבותיים של המלחמה מנקודת מבט מערכתית-נושאית. המאמר הנוכחי, לעומת זאת, עוסק באירועי מלחמת העולם הראשונה ערב 'מערכת מגידו' בדרום השרון מנקודת המבט של הזיכרון המקומי. המאמר פותח בבחינת אירועי הקרבות במרחב כפר-סבא – ואדי פאליק )נחל פולג(, ובאופן ספציפי דן ב"קרב על הפאליק"- פריצת הקווים העות'מאנים באגפו המערבי של קו החזית. לאחר מכן, יעבור הדיון להתמקד בַּשאלות "כיצד תושבי האזור חוו את מלחמת העולם הראשונה"? ו"מה הם עקבותיה של המלחמה בנוף הפיזי ובזיכרון הקולקטיבי של תושבי האזור"? שאלות אלו קשורות יחדיו במישור ההיסטוריוגראפי וההיסטורי. המאמר מתבסס על ספרות זיכרונות ותיעוד של היסטוריה בעל-פה בערבית ובעברית, כמו גם על מקורות ארכיוניים מקומיים מתקופת המנדט, חומר קרטוגראפי-ויזואלי ומשארים בשטח. מקורות אלה לא זכו להתייחסות במחקר בחלקם מפאת פערי גישה לשוניים, נושאיים או פיזיים. נבקש להראות, כי נקודת מבט זו תורמת להשלמת התמונה הרחבה יותר של המלחמה באזור השרון, המצטיירת לנו במסגרת דיונים ברמה המערכתית-נושאית. ניווכח, כי למורשת המלחמה משמעויות אתנוגראפיות, כלכליות, חברתיות וביטחוניות החורגות מהמימד ההיסטורי גרידא. כמו כן, קיימים קווי דמיון מפתיעים בין החוויה היהודית והחוויה הערבית של המלחמה, באופן שיוצר שותפות גורל בין שתי הקהילות שחיו בשרון באותה העת. במאמר זה אין בכוונתי להציג סקירה שלמה של אירועי המלחמה להיבטיה השונים, אלא להתמקד באופן סלקטיבי במספר אירועים, מרחבים פיזיים ומרחבי זיכרון. תיאור שלם יותר של ההיבטים ההיסטוריים של המלחמה קיים במקורות עליהם הסתמכנו.
Judea and Samaria Research Studies
כאן תקום השכונה שלנו": השכונה שלא קמה ממזרח לירושלים בתקופת המנדט הבריטי2022 •
British authorities in Palestine encouraged the development of Jerusalem beyond its municipal boundaries, based on their understanding of its future trends. Under Ottoman rule, new neighborhoods were built in proximity to the center of town and with a certain degree of geographic contiguity with the neighborhoods that preceded them. In contrast, the British Mandate built neighborhoods in remote locations, spread over extensive areas. These neighborhoods had no contiguity with any previous settlements, and were planned based on available land. These "Garden Suburbs" established a new form of urban sprawl that surrounded central Jerusalem from the south (Talpiot together with Admat Amos and Givat Eliyahu, which were in the planning stage) and the west (Rehavia, Bayit VeGan, Beit HaKerem, Kiryat Moshe and Givat Shaul). Until the beginning of the Mandate period, the area east of Jerusalem remained almost devoid of Jewish habitation. Members of Agudat HaDayarim (The Tenants'...
מחוננים בפריפריה: טיפוח, הוראה ומחקר The gifted child in the Periphery: Studies in nurturing and teaching
The workshop for parents of gifted children in Eilat: 2008/9. סדנה להורים לילדים מחוננים באילת: 2008/92011 •
מרבית ההורים לילדים מחוננים נאלצים להתמודד עם השאלות, הסוגיות והבעיות הכרוכות בגידולו של ילד מחונן ללא עזרה. שכן, מחוננות נתפסת כיכולת שכלית גבוהה במיוחד, וככזו, על פי ההבנה המקובלת, אין כרוכות בה בעיות מיוחדות. מצד שני – דיעות קדומות ואמונות תפלות הקשורות במחוננות רווחות עד מאוד בכל התרבויות בהן יש התייחסות למחוננות, והדעת נותנת שיש לשאול למה קיימות דיעות כאלה. על אף הדיעה הרווחת בדבר "האם היהודייה הבטוחה שילדה מחונן" דומה, שהמציאות רחוקה עד מאוד מכך. לדוגמה: נמצא ש-98% מההורים של ילדים הלומדים בגן "מעדיפים שילדם לא יהיה מחונן" (לידור, 2007). זאת ועוד. פעמים רבות ילדים מחוננים מגיעים לטיפול או לייעוץ בעקבות בעיה שהוריהם מסרבים לראות את הקשר בינה לבין מחוננות. לדוגמה: הילד המסרב ללכת לבית הספר. ההורים, בדרך כלל, רואים בכך בעיה של קבלת מרות, חוסר רצון לקבל מוסכמות, מרדנות, או, כפי שהגדירה זאת אם תוסכלת: "כל הילדים המתבגרים עושים הכל ההיפך". הורים אלה מודים, לא אחת, ש"עיניהם נפקחו" כשהבינו שילדם משתעמם לאורך שנים בכיתה, ששיעורי הבית שאין הוא מוכן להכין אינם מאתגרים אותו, שהוא חש ש"להתכונן למבחן זה מטומטם". ישנם הורים שמגיעים לייעוץ בעקבות הערות של מורה או יועצת בבית הספר בדבר "התנהגות שמורה על אי-בשלות רגשית". כשהילד נבדק מתברר, שהוא התנהג כפי שהיה צפוי על פי גילו, אבל מאחר שיכולותיו הקוגניטיביות מקדימות במספר שנים את הצפוי על פי גילו הכרונולוגי, הפער בין היכולות הרגשיות, מותאמות-הגיל, לבין אלו הקוגניטיביות, מקדימות-הגיל, בולט ואפילו צורם. בעיות כאלה, ועוד רבות אחרות, נראות פחות מסובכות, כאלה שניתן להתמודד אתן ביתר קלות, כאשר ההורים מגלים ש"הם לא לבד". עצם העובדה שניתן לחלוק אותן עם הזולת, לדעת ש"בסירה שלך" שטים עוד הורים רבים וילדיהם, מקלה מאוד את המסע. ייעוץ אישי חשוב מאוד כאשר יש בעיה בחינוך הילד המחונן, בהשתלבותו החברתית, במציאת מסגרת לימודים הולמת, בהחלטה על האצה או העשרה. אולם, לא תמיד יש גישה לייעוץ, ובאילת הגישה לייעוץ בתחום המחוננות קשה במיוחד. יתר על כן: גם כאשר יש עם מי להתייעץ, לא תמיד ניתן לעמוד במעמסה הכספית הכרוכה בכך. סדנה שבה מלובנות בעיות משותפות, בה מוצאים ההורים אוזן קשבת ולפעמים אף כתף אוהדת, יכולה לעזור מאוד. איש המקצוע שמנהל את הסדנה יוכל גם לעזור לכוון את ההורים לסוג הייעוץ האישי שנחוץ להם, לקצר הליכים של איבחון, למצוא מסגרות לימודיות, לתווך ברישום לתכניות למחוננים, לעזור בבחירת פעילויות שאחרי הלימודים, ולתת תמיכה בבעיות משפחתיות וחברתיות. הסדנה להורים לילדים מחוננים שהתקיימה באילת נועדה לכל המטרות הללו. להלן נבדוק את דרכי פעולתה ונראה, האם עמדה בציפיות ומילאה את המטרות, ובאיזו מידה.
Gifted Education International
Five Gifted boys in one Classroom: A case-study. חמישה מחוננים בכיתה - תיאור מקרה לקריאה בעברית ראו https://www.daat.ac.il/daat/kitveyet/hagigey/hamisha-2.htm https://www.daat.ac.il/daat/kitveyet/hagigey/hamisha1-2.htm2005 •
ספרות המחקר על ילדים מחוננים שנכתבה בעברית מצומצמת ביותר. למעשה, מבין כ-140הפריטים המופיעים במאגר המידע של מכון הנרייטה סאלד בערך "מחוננות", רק ספריהם של אריקה לנדאו ואבנר זיו מכילים תיאורי מקרה ואף תיאורים אלו הם חלקיים ומאירים רק אספקטים בודדים בחיי הילדים. חשיבותו הראשונית של מאמר זה היא להוסיף נדבך לספרות הקיימת בעברית על ילדים מחוננים בכלל, וניסיון ראשון לכתיבת תיאור מקרה מפורט, שיתאים למציאות החינוכית, החברתית, המעמדית, הכלכלית והפוליטית בארץ בפרט. "טיפוח כשרונות צריך להיות בעדיפות לאומית ראשונה במעלה: כשרונות מטופחים עשויים, לטווח ארוך, להשפיע לא רק על חיי הילדים עצמם, אלא גם על רווחת הכול. ככל שאנו יודעים יותר על הילדות המוקדמת של ילדים צעירים מחוננים, כן נדע יותר כיצד לשמר את האוצר היקר הזה - ונדע יותר איך לעודד את ההתפתחות הכוללת של כל הילדים". יתר על כן, מעבר לעריכת ההיכרות עם חמישה ילדים מחוננים, יתאר המאמר את הקשרים ביניהם. קשרים אלו חשובים במיוחד, משום שדרכם ניתן יהיה להצביע על בעיית הקשרים החברתיים של הילד המחונן בחברה ה"רגילה" ועל אחת הדרכים לפתרונה. כאשר מספר הילדים המחוננים בקבוצת גיל מסוימת גדול דיו, הם בני אותו מין והם בעלי תחומי התעניינות דומים - לכל אחד מהחברים בקבוצה יש לפחות תחום התעניינות משותף אחד עם כל חבר אחר - הדרך ליצור קשרים עם בני אותה קבוצת גיל קלה יותר. הספרות הקיימת על מחוננים מצביעה על האחוז הגבוה של הבנים הבכורים או היחידים ביניהם, ועל רגישותם הגבוהה יחסית של אלה אף ביחס לזו של "שאר" המחוננים. שלושה מחמשת הילדים שיתוארו כאן הם בנים בכורים לשני הוריהם, הרביעי - בן בכור לאמו אך לא לאביו, והחמישי - בן שני במשפחה שכל שלושת הבנים בה מחוננים. תיאור מצביהם המשפחתיים והחברתיים של ילדים אלו עשוי לתת אישוש איכותני - ולו חלקי, להנחות מספר: (א) הסתגלותו החברתית של מחונן שהוא בן בכור עשויה להיות קשה מזו של מחונן שאינו בכור. (ב) קשרים חברתיים בין מחוננים מתפתחים לעתים קרובות בהתאם לתחומי עניין משותפים ואין חשיבות מיוחדת לגיל הכרונולוגי או למין ביצירת קשרים. (ג) במשפחות שבהן יש מספר ילדים מחוננים הצורך בחברה מחוץ למשפחה נמוך מאשר במשפחה שיש בה ילד מחונן אחד. (ד) האצה בדרך של כניסה מוקדמת לבית הספר או הקפצת כיתה היא פתרון (חלקי) בחינוך ילדים מחוננים - בפתרון זה יש להשתמש בצורה מבוקרת ורק על פי המלצה של פסיכולוג. במקרים רבים שבהם אין משתמשים בפתרון זה גורמים עוול לילד המחונן. (ה) מספר ילדים מחוננים בכיתה רגילה מספקים תמיכה הדדית. (ו) בחלק גדול מהמקרים אין בכיתה הרגילה פתרונות מספקים לבעיותיהם החברתיות והלימודיות של ילדים מחוננים, לפיכך יש להם צורך במסגרות מיוחדות; אולם על ההורים להפעיל את כל משאביהם כדי להשתמש בהם. הורים העומדים על זכותם של ילדיהם המחוננים ללמוד במסגרות מיוחדות ומחפשים באופן פעיל מסגרות כאלה, יצליחו למצוא את המסגרות הלימודיות והחברתיות האופטימאליות לילדיהם יותר מהורים שדוגלים בקונפורמיות ובקבלת סמכות. הורים המעדיפים לחנך את ילדיהם ללכת בתלם - לא לקפוץ כיתה, לא לדרוש תכניות מיוחדות, לא להתמקד בתחביב מסוים ברמת היכולת הגבוהה ביותר שקיימת - קיימת סבירות גובהה למדי שילדיהם לא ימצו את יכולותיהם. להלן נערוך היכרות עם כל אחד מחמשת הילדים ומשפחותיהם לאור שש הנחות אלה. This is a seven-year study of five gifted Israeli boys aged between three and a half to four and a half years old. Described are the regular classroom enrichment program in which three of them participated from third grade onward, and their other activities (e.g. sports, chess, etc.). Physical, psychological, educational, and familial details are also provided. Details are provided of the boys' social standing, and the relationships among the boys. Educational problems such as underachievement, boredom, and lack of challenge are discussed. Among the recommendations suggested are paying special attention to firstborn gifted boys who are socially at risk, and more frequent application of acceleration strategies.
New studies in the archaeology of Jerusalem and its region
2022 New studies in the archaeology of Jerusalem and its region / חידושים בארכיאולוגיה של - סקירת חפירות במרחב ירושלים ירושלים וסביבותיה2022 •
Summary of the excavations work done in the IAA Jerusalem District during 2022.
2012 •
חיבור זה עוסק ביחסי הגומלין שבין היהדות, ובאופן קונקרטי – ההלכה, לבין שיח זכויות האדם. למושג זכויות האדם כמה משמעויות. הספר מבקש לאמץ כאן דרך ביניים המכירה בכך שזכויות האדם הן גורם מתווך בין ערכים לבין חובות, או, מנקודת מבט תרבותית, דרך ביטוי פרטיקולרית למערכת ערכים העומדת בבסיס זכויות אלו. ליהדות פנים רבות. החיבור מתמקד בהופעתה הנורמטיבית – בהלכה. טענתי היא שהשיח ההלכתי מתאפיין במערכת ערכים המשפיעה על ההכרעות הניתנות במסגרתו, כמו גם על אופיו ועיצובו. השפעה זו מתבטאת לעתים בגלוי, אך לרוב באופן סמוי, כגורם בעל השפעה בתהליך הפרשני. ברובד הסמוי, העקיף לעתים, יש מכנה משותף רחב מאוד בין היהדות לבין זכויות האדם, והוא מתבטא בשורשים המניעים את המערכות הללו, כל אחת בדרכה. הפרק המצורף לדוגמא - המפגש הסמוי: שיקולים מוסריים כשיקולים פרשניים מנחים.
Academia Letters
Some remarks on the state of the tension between Formal Semantics and the rational demarcation of meaning for Scientific Knowledge2021 •
Mağallaẗ Al-Baḥṯ Al-ʿilmī Fī Al-Tarbīh
اتجاهات معلمات العربیة لغة ثانیة نحو استخدام الجوال التعلیمی فی التدریس بمعهد اللغویات العربیة بجامعة الملک سعود2020 •
2016 •
Tese de doutoramento, Antropologia (Antropologia da Religiao e do Simbolico), Universidade de Lisboa, Instituto de Ciencias Sociais, 2016
Loading Preview
Sorry, preview is currently unavailable. You can download the paper by clicking the button above.
Journal of The American Society of Nephrology
Phosphorylation of ACTN4 Leads to Podocyte Vulnerability and Proteinuric Glomerulosclerosis2020 •
Revista Brasileira de Cineantropometria e Desempenho Humano
Avaliação aeróbia no futebol. DOI: 10.5007/1980-0037.2011v13n5p3842011 •
arXiv (Cornell University)
GitHub Copilot AI pair programmer: Asset or Liability?2022 •
Edinburgh University Press eBooks
10. Who Shot Romeo? And How Can We Stop the Bleeding? Urban Shakespeare, White People, and Education Beyond the Neoliberal Nightmare2024 •
American Journal of Physiology-Regulatory, Integrative and Comparative Physiology
Use of recombinant human soluble TNF receptor in anorectic tumor-bearing rats1999 •
Forensische Psychiatrie, Psychologie, Kriminologie
Selbstbestimmung mit Nebenwirkungen: Erfahrungen und Desiderate für eine zwangsarme Psychiatrie2019 •
2024 •
The Philosophical Forum
Opacity, Transparency, and the Paradox of the Accessibility Requirement2015 •