Grau: Mestre d’Educació Primària
Pràctiques 3
Curs 2016-2017
Guia docent
Documentació per als equips docents de Pràctiques 3
Abril de 2017, versió 1.6
Elaboració:
Comissió de Pràctiques del Grau de Mestre d’Educació Primària
Facultat d’Educació - Universitat de Barcelona
Guia per al Professorat de Pràctiques 3 del Grau de Mestre d’Educació Primària. Curs 2016-2017
Facultat d’Educació, Universitat de Barcelona
Colomer, Miquel (Coordinador)
Ambrós, Alba
Candela, Ferran
Gallardo, Sandra
Requejo, Isabel
Sala, Gemma
Reconeixement – No Comercial (by-nc):Es permet la generació d’obres derivades sempre que no
se’n faci un ús comercial. Tampoc es pot utilitzar l’obra original amb finalitats comercials.
Recopilat i elaborat per la Comissió de Pràctiques del Grau de Mestre d’Educació Primària de la Facultat
d’Educació de la Universitat de Barcelona formada per: Miquel Colomer (Coordinador), Alba Ambrós, Ferran
Candela, Sandra Gallardo, Isabel Requejo i Gemma Sala
Abril de 2017
Disponible en versió electrònica:
<http://diposit.ub.edu>
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 2
ÍNDEX
1 Informació general del Pràcticum del Grau de Mestre d’Educació Primària
5
Estructura i temporització de Pràctiques 3
6
Classes a la Facultat
8
Els equips docents
8
Planificació de la tasca del Professorat tutor de la Facultat
8
2 Calendari, horari i reunions del curs 2016-17
10
Torn matí
12
Torn TARDA
13
3 Plans Docents de Pràctiques 3
14
Dades generals
14
Competències que es desenvolupen
14
Objectius d'aprenentatge
16
Blocs temàtics Menció d’Aprofundiment Curricular
17
Blocs temàtics Menció d’Educació Física
17
Blocs temàtics Menció d’Educació Visual i Plàstica
18
Blocs temàtics Menció d’Atenció a la Diversitat
18
Blocs temàtics Menció d’Educació Musical
18
Blocs temàtics Menció de Tecnologies Digitals per a l’Aprenentatge
19
Blocs temàtics Menció de Llengües Estrangeres
19
Blocs temàtics Menció de Biblioteques Escolars
20
Metodologia i activitats formatives
21
Avaluació acreditativa dels aprenentatges
21
4 Orientacions Generals
25
5 Projecte formatiu
26
6 Portafolis o Dossier d’aprenentatge
28
6.1 Proposta de continguts del portafolis
28
Pautes d’observació
29
6.2. Aspectes observables del centre i de l’aula
29
6.3. Aspectes observables de les àrres específiques de menció
31
6.4 Aspectes a exposar en relació a les intervencions docents puntuals
37
6.5 Proposta de models de presentació de la prgramació de la unitat didàctica i exemples
38
7 Avaluació
41
Percentatge de l’avaluació
41
8 L’expedient de l’estudiant
42
9 Assegurances i possibles accidents durant el Pràcticum
43
10 Pagament de despeses de desplaçaments
44
11 Certificat negatiu del Registre Central de Delinqüents Sexuals
45
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 3
12 ANNEXOS
46
12.1 Model de Projecte formatiu
47
12.2 Rúbrica d’avaluació
52
12.3 Avaluació de les exposicions orals
56
12.5 Model de Fitxa d’avaluació Global
61
12.6 Normativa de Pràctiques acadèmiques externes dels estudiants
63
12.7 Models de justificació de despeses.
67
12.8 GIPE, Gestió Integral de les Pràctiques Externes de la Universitat de Barcelona
69
12.9 Respostes a les Preguntes Més Freqüents (PMF) de l’alumnat
70
13 Bibliografia, documentació i fonts d’informació
77
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 4
1 Informació general del Pràcticumdel Grau de Mestre d’Educació
Primària
El Pràcticum al títol de Grau de Mestre d’Educació Primària és una matèria que té assignats 45
crèdits, del total de 240 crèdits globals d’aquests estudis, i està estructurada en tres assignatures.
El Pràcticum té un pes força significatiu des del vessant quantitatiu, però des del vessant qualitatiu
podem considerar que és la columna vertebral de la dimensió professionalitzadora del pla
d’estudis. El període de pràctiques és un període formatiu que permet:
●
Relacionar l’enfocament acadèmic i la pràctica professional a partir de la immersió en els
centres educatius i el coneixement de la realitat escolar
●
La integració dels coneixements teòrico-pràctics en els contextos reals i l’assoliment de
criteris propis com a futurs docents.
El caràcter professionalitzador de la formació de mestres aconsella que sigui tota la comunitat
educativa qui participi, directament o indirecta, en la formació inicial de les futures mestres. En
aquest sentit, subratllem la importància de participar en la formació inicial del professorat com una
decisió de projecte de centre, ja que aporta sostenibilitat i coherència global als aprenentatges del
nou professorat.
En els períodes en què l’alumnat ha d’assistir al centre educatiu, l’equip directiu i la coordinació de
pràctiques del centre li ha d’assignar un o diversos tutors. Aquestes tutores tenen un paper cabdal
en la formació de l’alumnat i compaginen una doble funció: la de mestra i la de tutora de
pràctiques. A grans trets, han d’acollir, acompanyar, orientar, formar i coavaluar l’alumnat en
pràctiques.
De forma més concreta, les funcions del mestre-tutor i de la coordinació de pràctiques del centre,
entre d’altres, són:
●
Orientar l’alumnat universitari en la seva integració en el centre i afavorir el seu
aprenentatge en el treball en equip.
●
Afavorir la seva integració en el grup-classe, tot propiciant la confiança i la participació en
les activitats d’aula.
●
Proporcionar-li suport i orientació en el procés d’observació, recollida d’informació, anàlisi i
reflexió de la realitat educativa.
●
Debatre i analitzar la planificació i actuació pròpies i integrar, si escau, les aportacions i
innovacions suggerides per l’estudiant i el/a professor/a de la Facultat.
●
Participar en els possibles projectes de recerca i innovació que l’acord entre tots dos
centres pogués promoure.
●
Participar, conjuntament amb el mestre-coordinador, el professor i el practicant, en
l’avaluació de l’alumne en pràctiques i en l’avaluació de tot el procés.
La cerca de qualitat en tot el procés de pràctiques i l’assoliment dels objectius de l’assignatura
exigeix que hi hagi una coordinació estable entre els tutors i les coordinadores de les pràctiques
del centre i el professorat de la Facultat d’Educació. Durant els períodes de pràctiques, el
professorat de la Facultat mantindrà diverses reunions presencials amb les tutores i responsables
de l’escola.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 5
Des de l’objectiu professionalitzador d’aquesta matèria, els seus continguts s’han seqüenciat en
diversos períodes, durant els quals l’alumnat ha de compatibilitzar la formació presencial en el
centre educatiu amb la formació a la Facultat. Així, el currículum del Pràcticum del Grau de Mestre
d’Educació Primària s’ha organitzat en tres períodes autònoms, però totalment integrats i
seqüenciats curricularment en el procés de construcció de les competències professionals:
●
●
●
Pràctiques 1: 6 crèdits (segon curs/primer semestre)
Pràctiques 2: 30 crèdits (tercer curs/segon semestre)
Pràctiques 3: 9 crèdits (quart curs/segon semestre)
Figura 1: Distribució de les 3 assignatures del Pràcticum del Grau de Mestre d’Educació Primària de la Universitat de Barcelona.
Estructura i temporització de Pràctiques 3
L’assignatura de Pràctiques 3 del Grau de Mestre d’Educació Primària està ubicada a finals del
segon semestre del 4t curs. L’estada al centre és de cinc setmanes i s’hi ha d’assistir quatre dies
per setmana (dilluns, dimecres, dijous i divendres) en horari complet de matí i tarda (6 hores/dia).
L’alumnat que compagina els estudis amb treball pot fer les pràctiques només en horari de matins
(4 hores/dia). Els dimarts l’alumnat de Pràctiques assisteix a tutories i seminaris a la Facultat.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 6
El professorat de Pràctiques 3
El paper del professorat és fonamental per al bon desenvolupament del pràcticum, perquè és el
professional que guia i orienta tot el procés de pràctiques de l’alumnat, tot coordinant-se ambles
mestres tutores i és el responsable final de l’avaluació dels estudiants.
Les funcions encomanades al professorat es desenvolupen en dos àmbits:
A la Facultat, en el marc de les classes:
El professorat tutor s’agruparà en diversos equips docents, que treballaran de manera coordinada
i flexible en l’organització de les classes per tal de:
●
Coordinar-se amb l’equip de professores al qual estigui adscrit, en la planificació,
desenvolupament i avaluació de la docència de les pràctiques i de tot el procés.
●
Organitzar, impartir i dinamitzar les sessions de classe amb l’alumnat amb l’objectiu de
fer comprendre l’especificitat de l’assignatura.
●
Dissenyar i realitzar amb l'alumnat activitats de comprensió, simulació, reflexió, anàlisi i
debat; i d’elaboració d’instruments de recollida d’informació adients per a l’entorn escolar.
●
Organitzar i tutoritzar el treball d’aprenentatge autònom amb l’objectiu de reflexionar,
preparar, consolidar i aprofundir els continguts de l’assignatura; guiar l'elaboració dels
documents
parcials i els informes elaborats en cadascuna de les estades als centres.
●
Fer el seguiment individualitzat de l’alumnat.
●
Orientar, acompanyar, ajudar l’estudiant a desenvolupar les seves habilitats tant
professionals com personals
●
Avaluar les activitats dirigides, controlar l’assistència a les classes i responsabilitzar-se de
tot el procés avaluador.
A les escoles: El contacte amb les escoles és un pilar fonamental per al bon desenvolupament de
les assignatures de pràctiques per tal d’aconseguir:
●
Coordinar-se amb les mestres tutores en relació a les pràctiques del nostre alumnat.
●
Proporcionar suport i orientació a l’estudiant i a la mestra-tutora en el procés d’observació,
anàlisi i reflexió de les respectives actuacions docents.
●
Facilitar intervencions innovadores i projectes de recerca segons l’acord entre ambdós
centres.
●
Concretar conjuntament el Projecte Formatiu de l’alumnat i planificar les accions,
intervencions o tasques que l’estudiant durà a terme en la seva estada al centre.
●
Mantenir contacte directe i continuat amb els responsables educatius dels centres de
pràctiques corresponents per tal de poder desenvolupar amb coherència les funcions que
se li atribueixen i desplaçar-s’hi sempre que sigui necessari.
●
Participar, conjuntament amb la mestra-coordinadora, la mestra-tutora i la practicant, en la
seva avaluació i en l’avaluació de tot el procés.
●
Avaluar el centre i el desenvolupament del pla de treball, seguint les directrius acordades
entre Departament d’Ensenyament i Facultat d’Educació de la Universitat de Barcelona.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 7
Classes a la Facultat
Aquestes sessions es faran a la Facultat en l’horari aprovat pels òrgans de la Facultat, amb una
durada de dues hores. A les classes, s’hi durà a terme (segons escaigui):
●
●
●
●
Sessions de gran grup, amb tot l’alumnat d’una Menció.
Sessions de grup mitjà, amb l’alumnat d’un professor-tutor
Sessions de petit grup
Seguiment i atenció individualitzada
Els equips docents
El professorat està organitzat en equips docents per a cada menció. Cada professora serà
responsable d’un grup d’uns 10 estudiants. Cada professora ha d’assistir a les reunions
coordinació, per treballar, entre d’altres, amb els objectius següents:
●
●
●
●
●
●
Estudiar i elaborar estratègies per millorar i innovar l’acció tutorial que s'imparteix.
Elaborar materials de treball per a les seves classes.
Revisar i contrastar els nivells i continguts dels treballs presentats.
Revisar el Pla Docent amb propostes de millora i d’actualització.
Analitzar i compartir situacions específiques de l’alumnat.
Aportar informacions i criteris per a l’avaluació de l’alumnat en la presentació de la seva
experiència, intervencions i aprenentatges.
Les sessions de treball es realitzaran de manera flexible en els horaris establerts i amb la durada
que s’estableixin segons les necessitats. També podran organitzar (si s’escau) classes de gran
grup per tractar temes comuns.
Planificació de la tasca del Professorat tutor de la Facultat
Per dur a terme les funcions esmentades, la professora haurà de seguir la següent planificació:
A. Classes amb el grup d’alumnes assignat (dins l’horari establert per la Cap d’estudis):
●
●
●
2 sessions prèvies
1 classe setmanal durant l’estada als centres (5 sessions)
2 sessions posteriors
B. Sessions de coordinació interna de l’equip
●
1 sessió setmanal de contingut i temps a concretar.
C. Sessions amb La Comissió
●
●
1 sessió de coordinació abans d’iniciar l’assignatura.
1 sessió de coordinació al final de l’assignatura.
D. Visites als Centres Formadors / Escoles:
Durant el període d’estada de l’alumnat als centres, el professorat de la Facultat, ha d’estar
en contacte amb el centre i haurà de realitzar les següents reunions de treball amb els
responsables de pràctiques dels centres que tingui assignats:
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 8
●
Una reunió per concretar els aspectes del Projecte Formatiu de l’alumnat abans
d’iniciar l’estada al centre.
●
Una reunió al final de l’estada al centre per avaluar l’alumnat i el Projecte
Formatiu.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 9
2 Calendari, horari i reunions del curs 2016-17
Pràctiques 3
mencions:
- Aprofundiment
curricular
- Atenció a la Diversitat
- Educació Física
- Educació Biblioteques
- Educació Visual i
Plàstica
- Llengües Estrangeres
mencions:
- Música
- Tecnologies Digitals
Abrill 2017
Abrill 2017
Dl
3
Dt
Dc
4
5
Dj
6
Dv
7
Ds
Dg
1
2
8
9
Dl
3
Dt
Dc
4
5
Dj
6
Dv
7
Ds
Dg
1
2
8
9
10 11 12 13 14 15 16
10 11 12 13 14 15 16
17 18 19 20 21 22 23
17 18 19 20 21 22 23
24 25 26 27 28 29 30
24 25 26 27 28 29 30
30
30
Maig 2017
Maig 2017
Dl
Dt
Dc
3
Dj
4
Dv
Ds
Dg
5
6
Dl
Dt
Dc
3
Dj
4
Dv
Ds
Dg
5
6
7
1
2
7
1
2
8
9 10 11 12 13 14
8
9 10 11 12 13 14
15 16 17 18 19 20 21
15 16 17 18 19 20 21
22 23 24 25 26 27 28
22 23 24 25 26 27 28
29 30 31
29 30 31
Juny 2017
Juny 2017
Dl
5
Dt
6
Dc
7
Dj
Dv
Ds
Dg
1
2
3
4
8
9 10 11
Dl
5
Dt
6
Dc
7
Dj
Dv
Ds
Dg
1
2
3
4
8
9 10 11
12 13 14 15 16 17 18
12 13 14 15 16 17 18
19 20 21 22 23 24 25
19 20 21 22 23 24 25
26 27 28 29 30
26 27 28 29 30
Juliol 2017
Juliol 2017
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 10
Dl
3
Dt
4
Dc
5
Dj
Dv
6
7
Ds
Dg
1
2
8
9
Dl
3
Dt
4
Dc
Dj
5
Dv
6
7
Ds
Dg
1
2
8
9
10 11 12 13 14 15 16
10 11 12 13 14 15 16
17 18 19 20 21 22 23
17 18 19 20 21 22 23
24 25 26 27 28 29 30
24 25 26 27 28 29 30
31
31
16/09/2016
Informació alumnat P3
16/09/2016
Primer dia preinscripció al GIPE
23/09/2016
Darrer dia preinscripció al GIPE
31/01/2017
Publicació llistat de places - GIPE
31/01/2017
Inici tria centre formador - GIPE
09/02/2017
Darrer dia tria de centre formador
10/02/2017
Assignació provisional
10/03/2017
Assignació definitiva de centre formador i de professor de Pràctiques 3
Classes-seminaris de Pràctiques 3
MATÍ: 10:30 - 12:30
TARDA: 17:30 - 19:30
Presentació al centre formador: data i horari a concretar
Estada al centre Formador:
15/5/2017 - 16/6/2017(6 hores/dia)
15/5/2017 - 16/6/2017(4 hores/dia
+ tasca complementària)
30/6/2017
Entrega del portafolis
14/7/2017
Data límit de lliurament de l'avaluació final a
l'estudiant, incloses les reavaluacions:
14 de juliol
Estada al centre Formador:
24/4/2017 - 26/5/2017(6 hores/dia)
24/4/2017 - 9/6/2017(4 hores/dia)
9/6/2017 Entrega del portafolis
Data límit de lliurament de l'avaluació final a
23/6/2017 l'estudiant, incloses les reavaluacions:
23 de juny
Figura 2: Calendari de Pràctiques 3 del curs 2015-2016
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 11
Reunions, classes i dates importants
Dia
Reunió coordinació
professorat
dt. 18 d’abril
10:30 - 11:30
17:30 - 18:30
Sala de Juntes
Visites als centres
formadors
Reunió Equips
docents1
Classes amb els
alumnes
11:30 - 12:30
18:30 - 19:30
dt. 2 de maig
abans o després de
la classe
10:30-12:30
17:30-19:30
dt. 9 de maig
abans o després de
la classe
10:30-12:30
17:30-19:30
dt. 16 de maig
abans o després de
la classe
10:30-12:30
17:30-19:30
abans o després de
la classe
10:30-12:30
17:30-19:30
abans o després de
la classe
10:30-12:30
17:30-19:30
abans o després de
la classe
10:30-12:30
17:30-19:30
dt. 13 de juny
abans o després de
la classe
10:30-12:30
17:30-19:30
dt. 20 de juny
abans o després de
la classe
10:30-12:30
17:30-19:30
Dates
i
hores
a
concretar
dt. 23 de maig
dt. 30 de maig
dt. 6 de juny
dt. 27 de juny
12:30 - 13:30
16:30 - 17:30
Sala de Juntes
10:30-12:30
17:30-19:30
dl. 30 de juny
Lliurament del dossier d’aprenentatge o portafolis (en pdf)
dl. 14 de juliol
Data límit de:
1. Lliurament de l'avaluació final a l'estudiant (inclosos els casos de reavaluació)
2
2. Lliurament de les notes finals a la Comissió de Practiques3
3. Lliurament de les propostes de Matrícules d’Honor (amb Informe d’Avaluació
Global)4 (Cal consensuar les propostes amb el professorat de pràctiques 3 de la
Menció)
dl. 21 de juliol
Lliurament del expedients dels estudiants a la Comissió de Pràctiques5
Presentació de l’estudiant a l’escola: del 3 al 12 de maig. Prèviament caldrà concretar amb el
centre el dia de la presentació.
Els equips docents tenen l’hora d’abans de la classe amb els alumnes disponible per a coordinació i la
utilitzaran segons les seves necessitats.
2
A través de l’Aula Moodle de les Practiques 3 del Campus Virtual
3
A traves de l’espai virtual de Coordinació del Pràcticum del Grau de Mestre d’Educació Primària
4
A traves de l’espai virtual de Coordinació del Pràcticum del Grau de Mestre d’Educació Primària
5
A traves de l’espai virtual de Coordinació del Pràcticum del Grau de Mestre d’Educació Primària
1
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 12
3 Plans Docents de Pràctiques 3
Pla docent de l'assignatura
Pràctiques 3
Dades generals
Nom de l'assignatura: Pràctiques III
Curs acadèmic: 2016-2017
Coordinació: MIQUEL COLOMER BUSQUETS
Departament: Òrgans de govern
Crèdits: 9
Hores de dedicació
Activitats presencials: 145 hores
Tutorització per grups: 25
Pràctiques externes: 120
Aprenentatge autònom: 80 hores
Total: 225 hores
Requisits
361100 - Pràctiques II (Obligatòria)
Competències que es desenvolupen
Transversals de la titulació
-
[1] Identificar necessitats d'informació, buscar-la, analitzar-la, processar-la, valorar-la,
usar-la i comunicar-la de manera eficaç, crítica i creativa.
-
[5] Treballar en equip, col·laborant i liderant quan sigui necessari.
-
[6] Valorar la diversitat com un fet natural i integrar-la positivament.
-
[2] Planificar, organitzar i gestionar processos, informació, resolució de problemes i
projectes. Tenir iniciativa, esperit emprenedor i capacitat de generar noves idees i
accions.
-
[8] Entendre l'aprenentatge com un fet global, complex i transcendent; autoregular
l'aprenentatge propi, mobilitzar sabers de tot tipus adaptant-se a noves situacions i
connectar coneixements com a mètode per elaborar-ne de nous.
-
[3] Mostrar habilitats lingüístiques orals i escrites per ensenyar (català, castellà i anglès) i
habilitats de comunicació en diferents nivells i registres.
-
[4] Fer ús de les noves tecnologies de la informació i la comunicació per aprendre,
comunicar-se i compartir coneixement.
-
[7] Exercir la crítica i l'autocrítica emetent judicis raonats, i comprometre's èticament,
personalment i professionalment. Estar motivat per millorar la qualitat.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 13
Específiques de la titulació
- [7] Dissenyar i desenvolupar projectes educatius, unitats de programació, entorns,
activitats i materials, inclosos els digitals, que permetin adaptar el currículum a la diversitat
de l'alumnat i promoure la qualitat dels contextos en els quals es desenvolupa el procés
educatiu, de manera que se'n garanteixi el benestar.
- [1] Conèixer l'organització de les escoles d'educació primària, i si escau els centres i les
aules de formació de persones adultes, i la diversitat d'actors i accions que implica el seu
funcionament. Col·laborar amb els diferents sectors de la comunitat educativa i de l'entorn i
treballar en equip amb els companys com a condició necessària per millorar l'activitat
professional, compartint coneixements i valorant experiències.
- [11] Comprendre que el fet educatiu en general i els processos d'ensenyament i
aprenentatge en particular són complexos. Assumir que l'exercici de la funció docent ha de
millorar, actualitzar-se i adaptar-se als canvis científics, pedagògics, socials i culturals.
Entendre la importància de participar en projectes d'innovació i de recerca relacionats amb
l'ensenyament i l'aprenentatge, i d'introduir propostes innovadores a l'aula.
- [5] Identificar i donar suport a l'alumnat amb qui es treballa perquè no assoleix el potencial
d'aprenentatge o té dificultats de comportament, emocionals o socials. També saber com
sol·licitar assessorament als diferents serveis i a especialistes per atendre la diversitat de
necessitats educatives especials.
- [10] Utilitzar l'avaluació en la seva funció pedagògica i no sols acreditativa, com a element
regulador i promotor per millorar l'ensenyament, l'aprenentatge i la formació pròpia,
assumint la necessitat de desenvolupament professional continu mitjançant la reflexió,
l'autoavaluació i la recerca sobre la pràctica pròpia.
- [6] Potenciar en l'alumnat una actitud de ciutadania crítica responsable i poder dinamitzar
la construcció participada de normes de convivència democràtica i enfrontar-se i resoldre
de manera col·laborativa situacions problemàtiques i conflictes. Ser capaç d'analitzar les
desigualtats socials en el marc de la relació complexa educació-escola i el paper del
mestre per reproduir-les o transformar-les.
- [9] Integrar les tecnologies de la informació i comunicació a les activitats d'ensenyament i
aprenentatge guiat i autònom.
- [3. Organitzar l'ensenyament en el marc dels paradigmes epistemològics de les matèries
del títol, utilitzant de manera integrada els coneixements disciplinaris, transversals i
multidisciplinaris adequats al respectiu nivell educatiu, mostrant la comprensió dels
objectius d'aprenentatge de les àrees de coneixement que estableix el currículum
d'educació primària.
- [2] Comprendre les característiques i condicions en què es produeix l'aprenentatge escolar
i identificar com pot afectar el desenvolupament de l'alumnat i exercir la funció tutorial,
orientant els alumnes i els pares del grup d'alumnes. Tot això buscant l'entesa i la
cooperació amb les famílies, tenint en compte els diferents contextos familiars i estils de
vida.
- [12] Expressar-se oralment i per escrit amb la fluïdesa i la correcció necessàries a llengua
catalana i castellana per desenvolupar l'ensenyament en l'etapa de primària i també
utilitzar la llengua estrangera com a llengua vehicular en algunes situacions de l'aula.
- [4] Motivar i potenciar el progrés escolar de l'alumnat en el marc d'una educació integral i
promoure'n l'aprenentatge autònom, partint dels objectius i continguts propis de cada nivell
educatiu, amb expectatives positives del progrés de l'alumnat. Tot això renunciant als
estereotips establerts i externs de l'aprenentatge i desenvolupant estratègies que evitin
l'exclusió i la discriminació.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 14
Objectius d'aprenentatge
Referits a coneixements
●
●
Descriure, interpretar i analitzar la realitat escolar en l’entorn sociocultural, econòmic i
lingüístic en què es troba l’escola.
Descriure, interpretar i analitzar la línia pedagògica, l’organització i el funcionament intern
de l’escola, identificant els elements que incideixen en la menció.
Referits a habilitats, destreses
●
●
●
●
●
●
●
●
●
Aprofundir en l’observació de l’organització i el funcionament de l’etapa d’educació primària
en els aspectes que incideixen en la menció corresponent.
Relacionar els aprenentatges teòrics, especialment els relacionats amb la menció i la
pràctica al centre.
Observar i analitzar l’organització i la dinàmica del grup classe des de l’àmbit de la menció
corresponent.
Analitzar situacions i estratègies d’ensenyament−aprenentatge a l’aula utilitzant
instruments d’observació adients.
Planificar, dur a terme i avaluar unitats de programació o altres tipus d’intervencions
educatives en el marc de la menció corresponent.
Reflexionar sobre el paper rellevant que tenen les pràctiques de la menció, a l’escola, en la
formació inicial del professorat.
Identificar i valorar de manera contextualitzada les estratègies
d’ensenyament−aprenentatge pròpies de les àrees de la menció.
Elaborar documents sobre l’experiència de pràctiques de la menció que presentin, de
manera adequada i amb la deguda correcció lingüística, la tasca feta durant les
assignatures de Pràctiques.
Saber explicar en públic, de manera sintètica i clara, la seva experiència i els
aprenentatges, especialment els relacionats amb la menció, fets a l’escola de pràctiques.
Referits a actituds, valors i normes
●
●
●
●
Mostrar una actitud responsable i participativa a l’escola de pràctiques.
Mostrar predisposició a treballar en equip, a compartir experiències, a comunicar-se i a
coordinar-se.
Col·laborar amb els mestres responsables de l’escola en el desenvolupament i la posada
en pràctica d’unitats de programació o altres tipus d’intervenció educativa de l’àrea o les
àrees de la menció.
Mostrar una actitud favorable a la reflexió sobre la pròpia pràctica i a la necessitat d’una
formació permanent en elements conceptuals i metodològics propis de la menció, valorant
la seva incidència en la competència professional.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 15
Blocs temàtics Menció d’Aprofundiment Curricular
1.
2.
3.
4.
El context escolar en relació amb l’àmbit de les llengües, les matemàtiques i el coneixement del medi natural, social i
cultural
1.1.
Marc organitzatiu i pedagògic del centre en què es desenvolupa la menció
1.2.
Espais del centre
1.3.
Recursos específics per al desenvolupament de la menció
1.4.
Personal docent específic de la menció
Metodologia i organització dels espais en relació amb l’àmbit de les llengües, les matemàtiques i el coneixement del medi
natural, social i cultural
2.1.
Espais per al desenvolupament de la menció
2.2.
Interaccions amb l’entorn natural, cultural i artístic
2.3.
Tipus de metodologies
Disseny, desenvolupament i avaluació d’intervencions educatives relacionades amb els àmbits de les llengües, les
matemàtiques i el coneixement del medi natural, social i cultural
3.1.
Aspectes metodològics específics en la planificació d’intervencions educatives dels àmbits de les llengües, les
matemàtiques i el coneixement del medi natural, social i cultural
3.2.
Intervencions tutelades
3.3.
Intervencions autònomes supervisades:
■
Descripció de les intervencions
■
Cicle, nivell i àrees implicades
■
Competències curriculars implicades
■
Objectius d’aprenentatge
■
Selecció i seqüenciació de continguts
■
Activitats d’ensenyament-aprenentatge
■
Criteris i activitats d’avaluació
■
Reflexió sobre la pràctica
Àmbits i criteris per a una reflexió dels aprenentatges fets que són propis de la menció: conceptuals, organitzatius i
metodològics. Aprofundiment curricular
4.1.
El cicle d’aprenentatge: fases i tipologies d’activitats d’ensenyament-aprenentatge.
4.2.
Contextualització, problematització, experimentació i treball de camp.
4.3.
Metodologies especials: mètode de projectes, estudi de casos, resolució de conflictes, anàlisi d’objectes,
recerques amb fonts primàries i seqüències d’aprenentatge interdisciplinàries.
4.4.
Valoració reflexiva i crítica dels materials dissenyats i experimentats per l’alumnat practicant durant les
setmanes de pràctiques, així com les diferents tasques fetes a les classes
Blocs temàtics Menció d’Educació Física
1.
2.
3.
4.
El context escolar en relació amb la menció d’Educació Física
1.1.
Marc organitzatiu i pedagògic del centre en relació a l’Educació Física
1.2.
Espais del centre
1.3.
Recursos específics per al desenvolupament de la menció d’Educació Física
1.4.
Personal docent específic d’Educació Física
Metodologia i organització dels espais en relació amb la menció d’Educació Física
2.1.
Espais per al desenvolupament de la menció
2.2.
Interaccions amb l’entorn natural, cultural i artístic
2.3.
Tipus de metodologies
Disseny, desenvolupament i avaluació d’intervencions educatives relacionades amb els àmbits de la menció d’Educació
Física
3.1.
Aspectes metodològics específics en la planificació d’intervencions educatives de la menció d’Educació Física.
3.2.
Intervencions tutelades
3.3.
Intervencions autònomes supervisades:
■
Descripció de les intervencions
■
Cicle, nivell i àrees implicades
■
Competències curriculars implicades
■
Objectius d’aprenentatge
■
Selecció i seqüenciació de continguts
■
Activitats d’ensenyament-aprenentatge
■
Criteris i activitats d’avaluació
■
Reflexió sobre la pràctica
Àmbits i criteris per a una reflexió dels aprenentatges fets que són propis de la menció d’Educació Física: conceptuals,
organitzatius i metodològics
4.1.
Organització de l’activitat física i esportiva a l’escola
4.2.
Característiques de l’aprenentatge en l’àmbit de la motricitat
4.3.
Inclusió d’alumnat amb discapacitat a les classes d’educació física
4.4.
Hàbits d’activitat física saludable
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 16
Blocs temàtics Menció d’Educació Visual i Plàstica
1.
2.
3.
4.
El context escolar en relació amb l’Educació Visual i Plàstica
1.1.
Marc organitzatiu i pedagògic del centre
1.2.
Espais del centre
1.3.
Recursos específics per al desenvolupament de l’Educació Visual i Plàstica
1.4.
Personal docent relacionat amb l’Educació Visual i Plàstica
Metodologia i organització dels espais en relació amb l’Educació Visual i Plàstica
2.1.
Espais per al desenvolupament de la menció
2.2.
Interaccions amb l’entorn natural, cultural i artístic
2.3.
Tipus de metodologies
Disseny, desenvolupament i avaluació d’intervencions educatives relacionades amb l’Educació Visual i Plàstica
3.1.
Aspectes metodològics específics en la planificació d’intervencions educatives relacionades amb l’Educació
Visual i Plàstica
3.2.
Intervencions tutelades
3.3.
Intervencions autònomes supervisades:
■
Descripció de les intervencions
■
Cicle, nivell i àrees implicades
■
Competències curriculars implicades
■
Objectius d’aprenentatge
■
Selecció i seqüenciació de continguts
■
Activitats d’ensenyament-aprenentatge
■
Criteris i activitats d’avaluació
■
Reflexió sobre la pràctica
Àmbits i criteris per a una reflexió dels aprenentatges fets que són propis de la menció d’Educacio Visual i Plàstica::
conceptuals, organitzatius i metodològics
4.1.
Observació i identificació de les estratègies, els recursos i les tècniques desenvolupats pel mestre a l’aula en
l’ensenyament i aprenentatge de les arts visuals i plàstiques
4.2.
Disseny de propostes didàctiques per al desenvolupament perceptiu, cognitiu i expressiu de l’infant
4.3.
Anàlisi, interpretació i crítica constructiva de les situacions d’ensenyament-aprenentatge viscudes en el context
escolar des de l’àmbit de les arts visuals i plàstiques
4.4.
Presentació de propostes de millora en la didàctica de l’àrea a partir de l’observació de les activitats, els
exercicis o els projectes, en l’estada de pràctiques, tot relacionant la teoria amb la pràctica
Blocs temàtics Menció d’Atenció a la Diversitat
1.
2.
3.
4.
El context escolar en relació amb la menció d’Atenció a la Diversitat
1.1.
Marc organitzatiu i pedagògic del centre en què es desenvolupa la menció
1.2.
Comissió d’atenció a la diversitat (CAD)
1.3.
Recursos específics per a l’atenció a la diversitat
1.4.
Personal docent específic d’atenció a la diversitat
Metodologia i organització de l’aula en relació amb l’atenció a la diversitat
2.1.
Aspectes metodològics: orientacions, seguiment i avaluació
2.2.
Aspectes organitzatius per al desenvolupament de la menció
2.3.
Interaccions amb l’entorn natural, cultural i artístic
Disseny, desenvolupament i avaluació d’intervencions educatives relacionades amb l’àmbit de l’atenció a la diversitat
3.1.
Aspectes metodològics específics en la planificació d’intervencions educatives relacionades amb l’atenció a la
diversitat
Àmbits i criteris per a una reflexió dels processos d’ensenyament-aprenentatge propis de la menció d’Atenció a la
Diversitat: conceptuals, organitzatius i metodològics
4.1.
Anàlisi de Documents del centre, criteris per a la seva elaboració
4.2.
Anàlisi dels criteris de presa de decisions del centre en l’atenció a la diversitat: currículum, plans individualitzats
(PI) i programacions, en les estratègies metodològiques i en l’avaluació
4.3.
Revisió de projectes específics en què el centre participa sobre l’atenció a la diversitat
4.4.
El treball en equip del professorat, la participació i col·laboració amb les famílies
4.5.
El treball en xarxa amb els equips i serveis educatius, socials i sanitaris
Blocs temàtics Menció d’Educació Musical
1.
2.
El context escolar en relació amb la menció d’Educació Musical
1.1.
Marc organitzatiu i pedagògic del centre en què es desenvolupa la menció
1.2.
Espais del centre
1.3.
Recursos específics per al desenvolupament de l’Educació Musical
1.4.
Personal docent específic d’Educació Musical
Metodologia i organització dels espais en relació amb l’Educació Musical
2.1.
Espais per al desenvolupament de la menció
2.2.
Interaccions amb l’entorn natural, cultural i artístic
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 17
3.
4.
2.3.
Tipus de metodologies
Disseny, desenvolupament i avaluació d’intervencions educatives relacionades amb els àmbits de la menció d’Educació
Musical
3.1.
Aspectes metodològics específics en la planificació d’intervencions educatives d’Educació Musical
3.2.
Intervencions tutelades
3.3.
Intervencions autònomes supervisades:
■
Descripció de les intervencions
■
Cicle, nivell i àrees implicades
■
Competències curriculars implicades
■
Objectius d’aprenentatge
■
Selecció i seqüenciació de continguts
■
Activitats d’ensenyament-aprenentatge
■
Criteris i activitats d’avaluació
■
Reflexió sobre la pràctica
Àmbits i criteris per a una reflexió dels aprenentatges fets que són propis de la menció d’Educació Musical: conceptuals,
organitzatius i metodològics
4.1.
Organització de les activitats musicals a l’escola. Aspectes més rellevants
4.2.
La música com a eina multidisciplinària i inclusiva
Blocs temàtics Menció de Tecnologies Digitals per a l’Aprenentatge
1.
2.
3.
4.
El context escolar en relació amb les TAC
1.1.
Marc organitzatiu i pedagògic del centre
1.2.
Espais del centre
1.3.
Recursos específics en relació a les TAC
1.4.
Personal docent
Metodologia i organització dels espais en relació amb les TAC
2.1.
Espais per al desenvolupament de les TAC
2.2.
Interaccions amb l’entorn natural, cultural i artístic
2.3.
Tipus de metodologies
3. Disseny, desenvolupament i avaluació d’intervencions educatives relacionades amb les TAC
3.1.
Aspectes metodològics específics en la planificació d’intervencions educatives relacionades amb les TAC
3.2.
Intervencions tutelades
3.3.
Intervencions autònomes supervisades:
■
Descripció de les intervencions
■
Cicle, nivell i àrees implicades
■
Competències curriculars implicades
■
Objectius d’aprenentatge
■
Selecció i seqüenciació de continguts
■
Activitats d’ensenyament-aprenentatge
■
Criteris i activitats d’avaluació
■
Reflexió sobre la pràctica
Àmbits i criteris per a una reflexió dels aprenentatges fets que són propis de la menció de Tecnologies Digitals:
conceptuals, organitzatius i metodològics
4.1.
Observació i identificació de les estratègies, recursos i tècniques desenvolupades pel mestre a l’aula en
l’ensenyament i aprenentatge amb TD
4.2.
Anàlisi, interpretació i crítica constructiva de les situacions d’ensenyament-aprenentatge viscudes en el context
escolar des de l’àmbit de les TIC-TAC
4.3.
Possibles propostes de millora en la didàctica de les àrees a partir de l’observació de les activitats, els exercicis
o els projectes, en l’estada de pràctiques, utilitzant les TIC-TAC
Blocs temàtics Menció de Llengües Estrangeres
1.
2.
3.
El context escolar en relació amb les llengües estrangeres
1.1.
Marc organitzatiu i pedagògic del centre en relació a les llengües estrangeres
1.2.
Espais del centre
1.3.
Recursos específics per al desenvolupament de les llengües estrangeres
1.4.
Personal docent específic de llengües estrangeres
Metodologia i organització dels espais en relació amb les llengües estrangeres
2.1.
Espais per al desenvolupament de la menció
2.2.
Interaccions amb l’entorn natural, cultural i artístic
2.3.
Tipus de metodologies
Disseny, desenvolupament i avaluació d’intervencions educatives relacionades amb les llengües estrangeres
3.1.
Aspectes metodològics específics en la planificació d’intervencions educatives
3.2.
Intervencions tutelades
3.3.
Intervencions autònomes supervisades:
■
Descripció de les intervencions
■
Cicle, nivell i àrees implicades
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 18
4.
■
Competències curriculars implicades
■
Objectius d’aprenentatge
■
Selecció i seqüenciació de continguts
■
Activitats d’ensenyament-aprenentatge
■
Criteris i activitats d’avaluació
■
Reflexió sobre la pràctica
Àmbits i criteris per a una reflexió dels aprenentatges fets que són propis de la menció de Llengües Estrangeres:
conceptuals, organitzatius i metodològics
4.1.
Les estratègies d’aprenentatge en les llengües estrangeres
4.2.
L’enfocament interdisciplinari i l’aprenentatge integrat de continguts de la llengua estrangera i de la resta de les
àrees del currículum de primària
4.3.
L’atenció a la diversitat a la classe de llengua estrangera
4.4.
La funció i importància del desenvolupament de l’autonomia en l’aprenentatge de les llengües estrangeres
Blocs temàtics Menció de Biblioteques Escolars
1.
2.
3.
4.
El context escolar en relació amb la biblioteca escolar
1.1.
Marc organitzatiu i pedagògic del centre en què es desenvolupa la menció
1.2.
Espais del centre
1.3.
Recursos específics per al desenvolupament de la menció
1.4.
Personal docent específic de la menció
Metodologia i organització dels espais en relació amb les mencions
2.1.
Espais per al desenvolupament de la menció
2.2.
Interaccions amb l’entorn natural, cultural i artístic
2.3.
Tipus de metodologies
Disseny, desenvolupament i avaluació d’intervencions educatives relacionades amb els àmbits de les mencions
3.1.
3.1. Aspectes metodològics específics en la planificació d’intervencions educatives de cada menció del títol
3.2.
3.2. Intervencions tutelades
3.3.
3.3. Intervencions autònomes supervisades:
■
Descripció de les intervencions
■
Cicle, nivell i àrees implicades
■
Competències curriculars implicades
■
Objectius d’aprenentatge
■
Selecció i seqüenciació de continguts
■
Activitats d’ensenyament-aprenentatge
■
Criteris i activitats d’avaluació
■
Reflexió sobre la pràctica
Àmbits i criteris per a una reflexió dels aprenentatges assolits propis de la menció: conceptuals, organitzatius i
metodològics
4.1.
Biblioteques escolars
■
Utilització de l’espai de la biblioteca i els recursos per fer exposicions, blogs i activitats de difusió de la
informació
■
Documents i recursos bibliogràfics, virtuals o audiovisuals que fan servir els membres de la comunitat
educativa tant per treballar les àrees curriculars com per desenvolupar les competències
informacionals
■
Activitats de dinamització i difusió de la informació
■
Activitats que faciliten aprendre a llegir, llegir per aprendre i el gust per la lectura
●
Activitats d’orientació a la lectura i l’ús dels recursos
4.2.
Activitats per a la difusió i interès per la literatura
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 19
Metodologia i activitats formatives
L’assignatura es desenvolupa en diferents contextos d’ensenyament-aprenentatge: sessions de
treball a la Facultat, estada als centres de pràctiques i treball autònom del mateix alumnat. Cal
tenir en compte que l’assignatura és de caràcter estrictament presencial i, per tant, l’assistència
esdevé imprescindible en tots els àmbits.
1. Sessions de treball a la Facultat. S’hi desenvolupen activitats d’exposició, comprensió,
simulació, intercanvi d’experiències, reflexió, anàlisi i debat. S’organitzen en diferents tipus
d’agrupaments:
a. Gran grup: exposició dialogada del temari de l’assignatura.
b. Grup mitjà: treball de seminari, anàlisi, debat i posada en comú d’observacions,
reflexions, dissenys, produccions i presentacions elaborades per l’alumnat i
proposades pel professorat.
c. Petit grup: creació de projectes, disseny de programacions i de materials, activitats
pràctiques de coordinació i cooperació.
d. Atenció individualitzada: seguiment tutoritzat de l’evolució de cada alumne.
2. Estada a l’escola de pràctiques. L’alumnat ha d’identificar i analitzar els contextos i les
situacions educatives diferents; fer recerca i anàlisi documental; recollir informació fent ús
de diferents estratègies: observació, elaboració de notes de camp; i participar i intervenir
amb actuacions docents. El procés és d’una implicació global en la qual s’han de fer
simultàniament l’observació activa, la participació, la col·laboració i les intervencions
tutelades i les autònomes supervisades.
3. Treball d’aprenentatge autònom. L’objectiu és reflexionar, preparar, consolidar i
aprofundir els continguts de la matèria. L’alumnat ha de fer lectures relacionades amb els
blocs temàtics; fer activitats de valoració, argumentació i presa de decisions sobre el
contingut treballat, una síntesi dels treballs elaborats, de les seves intervencions docents,
una autoavaluació de l’experiència i els aprenentatges, etc. Tota aquesta documentació ha
de quedar recollida en un dossier d’aprenentatge, com a tasca global del seu procés
d’aprenentatge.
Avaluació acreditativa dels aprenentatges
Requisits
Per ser avaluat cal haver fet les hores de pràctiques al Centre Formador, haver participat com a
mínim al 80 % dels Seminaris de Pràctiques i haver assistit a les tutories individuals.
Avaluació continuada
L’assignatura és de caràcter presencial. L’assistència a les sessions de classe de la Facultat i a
l’escola (en horari lectiu complet) és obligatòria durant tota l’assignatura. L’avaluació és
continuada i compta amb una sola convocatòria. Es té com a referència l’assoliment dels objectius
de l’assignatura mitjançant les diferents activitats programades i fetes per l’alumnat en els diversos
espais i moments de desenvolupament de l’assignatura. Els mestres tutors del centre i el
professorat de l’assignatura avaluen les activitats, segons sigui el cas, d’acord amb l’estructura
següent:
1.
Sessions de treball a la Facultat
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 20
2.
1.1.
A les sessions de tutoria individualitzada, es fa una avaluació inicial de l’alumnat
per part del professorat amb una entrevista inicial i l’anàlisi conjunta dels
documents elaborats durant el període corresponent a Pràctiques II. Aquesta
avaluació serveix per identificar la percepció de l’alumnat de la situació inicial
envers el nou període de pràctiques centrat en la menció escollida. Es reflexiona
sobre els coneixements adquirits en les situacions educatives observades en
períodes anteriors i s’estableix, de manera conjunta entre el professor i l’alumne, un
pla de treball en el qual s’ha de tenir present el pla de treball de pràctiques al
centre.
1.2.
A les sessions en gran grup, es promouen els espais de debat per part de l’equip
docent, es recull la informació mitjançant graelles de registres al llarg de tot el
procés, valorant l’assistència a les classes, la participació activa i l’aportació de
reflexions i materials significatius. També es valora la capacitat d’establir un diàleg
adequat i de compartir les experiències amb els companys.
1.3.
A les sessions de grup mitjà i en petit grup, es treballa mitjançant simulacions,
debats, anàlisi de documents i articles, creació de projectes, disseny de
programacions i de materials, activitats pràctiques de coordinació i cooperació, i
presentacions que són valorades pel professorat al llarg de tot el procés.
D’aquestes activitats es valora: l’assistència a les classes, la participació activa i
l’aportació de reflexions i materials significatius; la progressió adequada en el seu
procés d’aprenentatge i la col·laboració i coordinació amb el grup en les diferents
activitats proposades. També es valora la capacitat d’establir un diàleg adequat i de
compartir les experiències amb els companys.
1.4.
A les sessions d’exposició oral de les observacions, les experiències, les
intervencions i els aprenentatges, es valoren els criteris de selecció de la informació
més rellevant, la capacitat de síntesi i d’exposició amb adequació, coherència i
claredat i la capacitat de resposta amb concisió i adequació a les diferents
qüestions sobre la seva estada a l’escola i sobre els documents aportats. El
professorat elabora un informe al final del procés.
Estada a l’escola de pràctiques
2.1.
Durant l’estada al centre, l’alumnat recull informació oral i escrita, observa, analitza i
reflexiona sobre la diversitat de situacions, s’integra, participa i col·labora amb
l’escola, reflexiona sobre les seves intervencions i participa en les activitats
desenvolupades a l’escola. La coordinació de pràctiques i els mestres tutors de
l’escola avaluen els objectius i el desenvolupament del pla de treball de cada
alumne. Es tenen presents els criteris següents: el compliment en els aspectes
d’assistència i puntualitat, l’actitud receptiva, de col·laboració, de responsabilitat,
discreció i respecte vers l’escola i els seus membres (professorat i alumnat); la
correcta descripció i anàlisi de l’entorn sociocultural, econòmic i lingüístic de
l’escola; l’adequació de les seves observacions a les característiques del centre i
treball que es desenvolupa sobre la menció corresponent, la cientificitat de l’anàlisi
de l’organització, de la metodologia i dels documents del centre; la disponibilitat a
treballar en equip i a compartir experiències i la capacitat de reflexionar sobre la
seva vivència a l’escola com a integrant d’una organització.
2.2.
Durant l’estada a l’aula, l’alumnat observa i interpreta els diferents processos
d’ensenyament-aprenentatge al voltant de la menció sobre la qual està
desenvolupant les seves pràctiques. Es valoren els aspectes següents: l’observació
i anàlisi de l’organització i la dinàmica del grup classe tot destacant els criteris
generals que l’orienten; l’anàlisi dels elements i les interrelacions que es donen a
l’aula, destacant la incidència que tenen en el procés d’ensenyament-aprenentatge;
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 21
la detecció de situacions i estratègies d’ensenyament-aprenentatge a l’aula
relacionades amb la menció; la utilització d’instruments d’observació adients, i
l’aportació de valoracions argumentades sobre les seves virtuts pedagògiques.
L’alumnat coopera i s’integra en el grup classe. La valoració es fa d’acord amb els
aspectes següents: l’actitud demostrada i la col·laboració a l’aula vers l’alumnat i el
professorat, la responsabilitat, participació i col·laboració en les activitats
proposades pels tutors o per iniciativa pròpia, i la predisposició a treballar en equip,
a compartir experiències, a comunicar-se i a coordinar- se.
3.
4.
2.3.
En el mateix període d’estada a l’aula, l’alumnat col·labora en el desenvolupament i
l’avaluació d’activitats d’ensenyament-aprenentatge. Aquestes activitats són
valorades tenint present l’actitud mostrada a l’aula vers l’alumnat i el professorat de
respecte, responsabilitat, participació i col·laboració; la predisposició a treballar en
equip, a compartir experiències, a comunicar-se i a coordinar-se; la col·laboració
amb els mestres en la programació, el desenvolupament i la posada en pràctica
d’activitats educatives, tot aportant noves idees i propostes per validar; l’interès
demostrat per aprendre de les situacions d’aula i la capacitat d’autocrítica amb les
seves intervencions i sobre la seva preparació i formació professional.
2.4.
A l’apartat d’intervenció docent, l’alumnat dissenya, desenvolupa i avalua unitats
d’intervenció docent relacionades amb la menció. Amb la mateixa intenció, també
participa en altres intervencions educatives, i en tots dos casos porta un registre del
procés. L’avaluació de les seves intervencions es duu a terme durant el procés i, en
acabar el període de pràctiques, en reunions de seguiment i valoració de les
tasques fetes (presencials i virtuals), i en reunions conjuntes del professorat de la
Universitat i del centre.
3. Treball autònom i elaboració de documents
3.1.
Durant el període de pràctiques, l’alumnat analitza i elabora documents de síntesi i
de reflexió sobre la seva experiència que queden recollits als diferents apartats del
dossier d’aprenentatge. El professorat valora, al final del procés, la presentació dels
treballs amb adequació al context formal (índex, estructura, apartats, bibliografia,
annexos, etc.), la coherència, adequació i rellevància de la informació seleccionada,
tenint presents tots els continguts treballats. Es valora especialment la correcció
lingüística dels treballs i l’anàlisi, interpretació i reflexió de les experiències
recollides i aportades.
3.2.
L’alumnat elabora un informe específic d’autoavaluació sobre el seu procés i els
aprenentatges fets. Es valora de manera qualitativa la capacitat de relacionar els
coneixements adquirits a la Facultat amb les situacions educatives observades i les
intervencions fetes, els aprenentatges específics de la menció que ha fet, les
reflexions sobre les principals dificultats identificades en el desenvolupament de
l’assignatura i les necessitats formatives personals en les quals creu que hauria
d’aprofundir.
Qualificació final
La qualificació final es fa d’acord amb el nivell d’assoliment dels objectius de
l’assignatura. La informació s’obté a partir de la valoració ponderada de tots els
punts esmentats i es recull mitjançant els informes, els documents, els registres i
altres tasques generades en el procés, en què s’apliquen, com a criteris forts,
l’assistència, l’evolució del procés d’aprenentatge, l’acompliment de les tasques
proposades, i la capacitat analiticoreflexiva de l’alumnat.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 22
El professor de la Facultat és el responsable de qualificar l’assignatura, tenint en compte la
següent distribució percentual:
●
●
60 % valoració de la Facultat.
40 % valoració de l’escola.
Per aprovar l’assignatura és imprescindible tenir una valoració positiva en cadascuna de les dues
valoracions.
Reavaluació
Poden optar a la reavaluació els alumnes suspesos, sempre que compleixin les condicions
següents:
1. Haver obtingut una avaluació positiva per part del centre.
2. Haver assistit a les classes de la Facultat.
3. Haver fet i haver presentat totes les activitats demanades pel professor en els
terminis establerts.
La reavaluació consisteix en la presentació de tasques que permetin recuperar els aspectes
deficitaris del treball final.
L’alumne que hagi superat l’assignatura no pot sol·licitar la reavaluació amb la finalitat de pujar la
nota.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 23
4 Orientacions Generals
Algunes consideracions:
○
L’horari de l’alumnat de pràctiques al centre formador és de 6 hores diàries,
corresponents a les hores de docència i de permanència de la mestra tutora.
Només aquells estudiants que hagin estat autoritzats per la Cap d’estudis de la
Facultat (amb autorització escrita) podran fer la variació horària que els hagi estat
autoritzada (4 hores diàries en horari de matins).
○
L’alumnat estarà assignat a Primària.
○
L’assignatura té un caràcter presencial, per la qual cosa, l’assistència, tant als
centres formadors com a les sessions de classe d’aquesta assignatura a la
Facultat, és obligatòria.
○
Durant la seva estada al centre formador, l’alumnat no pot assumir responsabilitats
sol ja que la seva assegurança no ho cobreix (vigilància de patis, sortides, colònies,
etc.), sempre ha d’estar acompanyada d’una persona professional responsable.
○
És recomanable l’assistència a les sessions de claustre, seminaris, coordinació de
cicle, etc. que es realitzin al centre formador i s’ha de vetllar perquè ho puguin fer.
○
Cal remarcar la responsabilitat de l’estudiant a l’escola, respecte, educació,
puntualitat i formalitat.
○
A l’aula, l’estudiant en pràctiques en cap cas pot utilitzar un ordinador portàtil o
tauleta per a tasques personals.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 24
5 Projecte formatiu
Les Pràctiques en escoles i altres centres formadors es regulen principalment pels següents
acords i normatives:
1. Conveni entre el Departament d’Ensenyament i la Universitat de Barcelona.
2. La Normativa de Pràctiques de la Universitat de Barcelona.
3. L’Ordre del Departament d’Ensenyament per la qual es regula el procediment per a la
6
gestió de les pràctiques dels estudiants dels graus de mestre.
Segons aquestes normatives, cal definir un Projecte formatiu per a cada estudiant. El Projecte
formatiu és un document individual de l’estudiant, annex al conveni de cooperació educativa, en
què es concreten els continguts i característiques que conformen el pla de treball de pràctiques
que l’estudiant duu a terme al centre formador. Els continguts de les pràctiques s’han de definir
de manera que assegurin la relació directa de les competències que cal adquirir en la pràctica
amb els estudis cursats.
Els centres formatiu i la UB han de formalitzar el projecte formatiu d’acord amb el model que
preveu la normativa de pràctiques de la Universitat.
El projecte formatiu ha de concretar els objectius educatius i les activitats que han de complir els
estudiants de pràctiques. La definició dels objectius s’ha de fixar tenint en compte les
competències que es vol que l’alumnat desenvolupi.
El Projecte formatiu de cadascuna de les pràctiques conté els elements següents:
a. Nombre total d’hores de les pràctiques.
b. Nombre d’hores diàries.
c. Horari.
d. Període.
e. Adreça postal de realització de les pràctiques.
f.
Descripció de les tasques per desenvolupar.
g. Descripció de les competències específiques del títol per desenvolupar.
h. Descripció de les competències transversals, generals o clau per desenvolupar.
i.
Descripció de l’ocupació o del perfil professional d’acord amb les tasques i competències
per desenvolupar.
El model de Projecte formatiu es pot consultar a l’apartat 14.1 de l’Annex. El Projecte formatiu amb
les dades de cada estudiant i les de l’Escola on fa les Pràctiques es pot consultar i descarregar del
sistema de Gestió Integral de les Pràctiques Externes de la Universitat de Barcelona (GIPE). De
cada Projecte formatiu se n’han d’imprimir 3 còpies que han de signar:
● L’estudiant en pràctiques
● El Mestre tutor/a i la coordinadora de Pràctiques de l’Escola
● El Professor de Pràctiques, en nom de la Facultat d’Educació
ORDRE ENS/85/2013, de 7 de maig, per la qual es regula el procediment per a la gestió de les pràctiques dels estudiants dels graus
de mestre i del màster del professorat de secundària, i s’obre la convocatòria per a la selecció de centres educatius sostinguts amb
fons públics per al període 2013 al 2017.
6
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 25
El Projecte formatiu personalitzat per a cada estudiant es pot consultar, copiar i imprimir del
7
sistema de Gestió Integral de les Practiques Externes de la Universitat de Barcelona (GIPE) . El
Projecte formatiu de cada estudiant ja conté la informació més essencial: dades de l'alumne/a i de
l'escola, nombre total d'hores, calendari, competències que es treballen, etc. El Projecte formatiu
de cada estudiant també conté un llistat de tasques que ha de fer l'estudiant durant la seva estada
al centre formador. Aquest llistat és genèric i surt del Pla Docent de l'assignatura. Aquestes
tasques són les que s'han de concretar i/o prioritzar d'acord amb el centre formador, especialment
amb la tutora. Com a mínim s'ha de concretar quina serà la intervenció docent tutelada.
És important que el dia d’acollida a l’escola l’estudiant porti tres exemplars del Projecte Formatiu
signats pel Professor tutor, com a coordinador de les seves pràctiques, i per l’estudiant, ja que
inclou el compromís de confidencialitat i les dades de les pràctiques que realitzarà. Si es creu
oportú més endavant es poden concretar les tasques a fer durant les pràctiques.
7
Veure Annex 10.8. Accés al GIPE: http://www.ub.edu/gipe/action/autenub
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 26
6 Portafolis o Dossier d’aprenentatge
L’alumnat haurà d’elaborar un dossier d’aprenentatge o portafolis de l’assignatura. El portafolis
complet elaborat durant les Pràctiques 3 s’haurà d’entregar en format pdf al professor tutor. Si fos
necessari, també es podria demanar una versió impresa del portafolis.
6.1 Proposta de continguts del portafolis
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
Document inicial de declaració d’intencions
1.1.
Objectius personals que l’alumnat espera assolir amb la realització de l’assignatura.
1.2.
Punts forts que considera que ja té en relació al seu futur com a mestra.
1.3.
Punts febles que considera que haurà de treballar per completar la seva formació.
1.4.
Compromisos que assumeix per poder assolir els seus objectius.
Recull d’observacions i reflexions de la primera setmana de pràctiques.
Reflexions, anàlisis i evidències de formació relacionades amb la seva estada a l’escola
3.1.
Relació d’activitats en què ha participat durant l’estada a l’escola.
3.2.
Document sobre les característiques generals del centre.
3.3.
Document sobre les característiques generals de l’aula on l’estudiant està ubicada.
3.4.
Document descriptiu-reflexiu de les característiques de la menció (matemàtiques,
llegua, CMNSC, biblioteques, llengües estrangeres, educació visual i plàstica,
educació física, educació musical, tecnologies digitals o atenció a la diversitat).
3.5.
Document descriptiu-reflexiu que destaqui alguna intervenció docent puntual pròpia
a l’aula.
La unitat de programació o seqüència didàctica.
Reflexions, anàlisis i evidències de formació relacionades amb les classes a la Facultat.
5.1.
Relació de totes les activitats i lectures realitzades a les classes i als seminaris a la
facultat.
5.2.
Selecció d’alguna de les lectures recomanades al pla docent i/o pels seu
professorat, amb la reflexió de perquè l’ha seleccionada i perquè creu que li servirà
en el seu futur professional.
5.3.
Selecció d’alguna de les activitats portades a terme en el seu grup a la facultat amb
la reflexió de perquè l’ha seleccionada i perquè creu que li servirà en el seu futur
professional.
Reflexió global sobre l’assignatura i autoavaluació.
6.1.
Revisió de propi procés de formació (autoavaluació formativa) en relació als propis
objectius plantejats en el Document inicial de declaració d’intencions.
6.2.
Valoració global del grau d’aprofitament de l’assignatura (autoavaluació final) i els
aprenentatges nous durant aquest període de pràctiques.
Reflexió global sobre l’assignatura, crítica i constructiva, exposant i argumentant punts
febles de l’assignatura acompanyats d’una proposta de millora.
Annexos.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 27
En total el portafolis podria tenir una extensió d’entre 40 i 60 pàgines més els annexos. Els
annexos han d’estar indexats, referenciats i comentats en el cos del treball.
Es recomana que per a l’elaboració del portafolis se segueixin els criteris lingüístics, d’estil i
8
convencions del CUB , llibre d’estil de la Universitat de Barcelona, especialment els que fan
referència als criteris per a redactar Treballs acadèmics que es poden consultar a:
http://www.ub.edu/cub/criteri_bloc.php?id=1512
9
Per a les citacions bibliogràfiques cal fer servir les normes APA versió 6 . Es pot recomanar la
utilització del gestor de referències i citacions bibliogràfiques Mendeley, que és el que recomana
la Universitat de Barcelona:
http://crai.ub.edu/ca/que-ofereix-el-crai/citacions-bibliografiques/mendeley
Pautes d’observació
A continuació s’exposen algunes pautes d’observació d’aspectes que podrien ser importants en
relació al centre, a l’aula i a les diverses mencions (punt 3 de la proposta de continguts anterior).
Aquestes pautes són un guió orientatiu per ajudar a l’alumnat a confeccionar la narració d’un
portafolis complet amb un alt nivell de reflexió i valoració crítica de la realitat viscuda durant el
període de pràctiques. En cap cas cal seguir-lo exhaustivament com si es tractés d’un model a
seguir o d’apartats que cal respondre.
6.2. Aspectes observables del centre i de l’aula
L’extensió d’aquesta part hauria de ser, com a màxim, 12 pàgines.
Descripció del centre:
Fonts d'informació de referència per a recollir dades sobre aquests continguts: Documents
(oficials, interns,..), entrevistes amb la direcció del centre i/o la persona responsable de coordinar
les pràctiques a l’escola, webs de les institucions, tríptics informatius, revistes escolars,
assistència a reunions (de professors, de pares).
●
Dades bàsiques: Nom. Adreça. Telèfon. Comarca. Barri. Titularitat (pública, privada,
concertada, religiosa).
●
Breu història del centre.
●
Composició: Etapes. Línies. Nombre d’alumnes de l’escola. Nombre d’alumnes per classe
dins de cada cicle de Primària.
●
Característiques socioculturals de l’alumnat: Procedència sociocultural (diversitat de
cultures, etc.). Nivell socioeconòmic. Llengua d’ús habitual a la família.
●
Personal:
o
8
9
Professorat: Nombre. Ràtio professorat/alumnat. Estabilitat i mobilitat laboral. Funcions
(tutors/es, especialistes, de suport lingüístic, d’educació especial, etc.). Anys de docència
al centre. Formació inicial i permanent. Llengua d’ús habitual. Llengua de docència.
http://www.ub.edu/cub/portada.php
http://crai.ub.edu/ca/que-ofereix-el-crai/citacions-bibliografiques/especialitats
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 28
●
o
Personal de suport a la docència: Servei psicopedagògic, etc.
o
Personal no docent: Administració. Consergeria. Personal de suport. Monitors/es de
menjador, d’activitats complementàries i extraescolars, de transport, etc.. Menjadors.
Infermeria. Neteja. Manteniment. Altres.
Infraestructura:
o
Característiques significatives de l’edifici escolar (edifici pensat com a escola o
rehabilitat): Característiques i distribució dels espais: il·luminació. Ventilació. Calefacció.
Dimensions dels espais. Accessos: facilitat o barreres arquitectòniques.
o
Equipaments de què disposa el centre: Sala de professorat. Biblioteca. Laboratoris.
Aules específiques (d’informàtica, d’audiovisuals, d’aprenentatge de llengües, de
tecnologia, de música, de plàstica, de psicomotricitat). Aules de suport, de treball
autònom, etc. Teatre i sala d’actes. Despatxos per a entrevistes. Gimnàs (amb dutxes,
vestidors. etc.). Pistes esportives. Patis. Jardí i hort. Capella.
o
Funcionalitat, ús i polivalència d’aquests espais.
Descripció de l’aula:
Les fonts d’informació de referència per a recollir dades sobre aquests continguts haurien de ser:
guions d’observació de les sessions de classe, de pati, de sortides, etc., entrevistes amb la mestra
i/o dietari (o diari) de l’estudiant.
Organització i gestió del grup classe:
● Descripció del grup classe: nivell, nombre total d’alumnes, nombre de nenes i de nens,
llengua vehicular dels alumnes, alumnes amb necessitats educatives especials (alumnes
d’incorporació tardana, alumnes d’integració, etc.). Nivell sociocultural de les famílies.
● Descripció del mestre o la mestra: especialitat i titulació, anys d’experiència professional,
nivell i cicles en què ha exercit, anys d’experiència en aquest nivell, coordinació amb els
companys de cicle, llengua d’instrucció, metodologia (treballs per projectes, racons, tallers,
activitats entre classes; explicacions per a tot el grup i per a grups petits, amb finalitats
diferents; tractament dels errors, etc.).
● Comunicació amb les famílies: Calendari d’entrevistes, calendari de reunions, instruments
de comunicació quotidià, tipus de comunicacions, grau de participació i implicació de les
famílies, etc.
● Organització del grup classe: grup classe, grups o parelles (homogenis o heterogenis;
flexibles; naturals o organitzats per la mestra), interaccions (amb intenció educativa) amb
alumnat d’altres classes (del mateix nivell) o d’altres cursos (diferent nivell). Característiques
socials del grup: grau de cohesió, grau de cooperació entre l’alumnat, grau de participació,
grau d’intercomunicació.
● Organització i ús de l’espai: mesures de l’aula i qualitat de l’espai en termes de relació entre
nombre d’alumnes i metres quadrats, llum natural i ventilació, condicions sonores de l’aula,
distribució del mobiliari (taula de la mestra, taules dels alumnes, prestatgeries, penjadors,
paperera, etc.); distribució dels alumnes en taules (individuals, per parelles, en grups),
flexibilitat d’aquesta distribució segons les assignatures, etc. Croquis de l'aula.
● Organització i ús del temps: l’horari habitual de l‘aula, temps dedicat a cada àrea, temps
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 29
dedicat a les transicions (entrades i sortides de l’escola, espai entre àrees, esbarjo, temps de
descans, menjador, etc.), distribució flexible d’aquest horari.
● Organització i ús dels materials didàctics: diversitat de materials: llibres de lectura, llibres
de text, llibretes, materials manipulables per a les matemàtiques, materials elaborats pels
mestres (fitxes, murals), llapis, pintures, ordinadors, aparell de vídeo, retroprojector, etc.
Ubicació, accessibilitat i freqüència d’ús.
Recursos pedagògics de l’escola aplicats a l’aula:
● Recursos interns del centre: projectes, experiències, innovacions…
● Recursos externs al centre:
o
Relació amb els centres de recursos.
o
Relació amb els equips d’assessorament psicopedagògic (EAP).
o
Relacions amb la comunitat: ús i aprofitament d’espais col·lectius (ludoteques,
biblioteques, instal·lacions esportives, altres centres escolars, museus, etc.). Projectes
establerts amb entitats del barri o localitat (Ajuntament, Universitat, etc.).
6.3. Aspectes observables de les àrees específiques de menció
L’extensió d’aquesta part hauria de ser, com a màxim, 25 pàgines.
MENCIÓ D’APROFUNDIMENT CURRICULAR
PROJECTES DEL CENTRE RELACIONATS AMB LES ÀREES DE LLENGUA, MATEMÀTIQUES I CMNSC
Data de realització. Equip de professorat que ha elaborat
● EL PROJECTE CURRICULAR DE CENTRE (PCC):
el PCC. Criteris per establir la priorització d’objectius i continguts de cada àrea per etapes i per cicles. Relació
amb el primer nivell de concreció del currículum, anàlisi de les necessitats educatives i característiques del
centre. Metodologies, recursos i materials previstos per etapes i per cicles per facilitar l'adquisició de les
competències bàsiques de l'alumnat. Avaluació del progrés en el procés d'ensenyament-aprenentatge de
l'alumnat (què, com, quan, qui i per què cal avaluar). Possibilitats de globalització i d’interdisciplinarietat entre
àrees. Relació amb l’elaboració de les programacions d’aula. Implicació en les decisions sobre l’organització
dels grups classe: homogenis, heterogenis; estables o flexibles. Vigència. Funcionalitat.
● EL PROJECTE LINGÜÍSTIC: Data de realització. Equip de professorat que l’ha elaborat. Llengua vehicular de
l’escola (oral i escrita), llengua en què s’imparteixen les diverses matèries, nivell en què s’introdueixen el
castellà, l’anglès o altres llengües. Vigència. Funcionalitat.
● ALTRES PROJECTES ESPECÍFICS DELS CENTRE RELACIONATS AMB LES ASSIGNATURES DE LA
MENCIÓ: Breu descripció i anàlisi.
LA PROGRAMACIÓ D’AULA DE LES ÀREES DE LLENGUA, MATEMÀTIQUES I CMNSC
●
●
●
●
●
Referents usats per a la Programació d’Aula: Currículum, PCC, programes de cursos anteriors, llibres de
text, d’altres.
Abast de la programació d’aula: mensual, quinzenal, setmanal.
La programació per al grup classe: flexibilitat d’adaptació a diferents grups o a alumnes individuals.
Existència d’adaptacions curriculars individualitzades (ACI).
Tipus de programació: estructurada per temes, per centres d’interès, per projectes, per activitats, per unitats
de programació, etc.
Components de la programació:
○ Objectius.
○ Competències.
○ Continguts.
○ Metodologia; estratègies metodològiques (treballs per projectes, racons, tallers, activitats entre
classes; explicacions per a tot el grup i per a grups petits, amb finalitats diferents; tractament dels
errors, etc.).
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 30
○
○
○
Activitats: a l’aula, al centre, a les sortides, deures (durant el curs i d’estiu).
Materials: tipus de materials que s’utilitzen.
Avaluació: criteris i formes d’avaluació (avaluació inicial, avaluació formativa i avaluació sumatòria);
recursos i instruments per a l’avaluació. Informes sobre l’avaluació dels aprenentatges dels
alumnes.
L’ÀREA DE LLENGUA
a) Llengua oral: parlar i escoltar
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
Freqüència del treball de llengua oral
S'ensenya a mantenir l'atenció? Com?
Es fan activitats específiques per a treballar la comprensió oral (comprensió global d'un text, comprensió
d'informacions específiques, elaboració d'inferències, etc.)?
Com s'estimula l'alumne a expressar-se? A partir de quin tipus de text (exposicions orals, obres de teatre,
visionat de documentals i pel·lícules, programes de ràdio, etc.)?
Es fomenta la creativitat lingüística?
Valoració i interès pels textos literaris de tradició oral
Desenvolupament de la pràctica oral (exercicis controlats, semi controlats, lliures)
Funcionalitat i variació: Es proposen activitats que siguin funcionals i responguin a una finalitat clara? Són
activitats que comporten l’aplicació de diferents coneixements i habilitats de l’alumne? Són activitats
variades, referides a contextos diferents, en l’espai i el temps?
Es fan activitats de llengua oral que impliquin la interacció amb altres persones i, per tant, exigeixin una
adequació conceptual i actitudinal de l’alumne a la situació?
Es treballa amb els alumnes actituds positives d’acord amb la comunicació: ús del torn de paraula, escoltar
de forma reflexiva, respectar les opinions dels altres, etc.?
Es treballa amb els alumnes el procés de producció del text oral utilitzant:
○ Estratègies de planificació (analitzar la situació comunicativa, buscar informació sobre el contingut
de la comunicació, fer connexions amb les idees i els fets coneguts, quan calgui fer servir suports
escrits per preparar la intervenció, etc.)
○ Estratègies de selecció (lèxic, frases, recursos gramaticals, etc.)
○ Estratègies de producció (utilitzar frases fetes, repetir i resumir les idees principals, reformular el
que s’ha dit, etc.)
○ Estratègies de revisió i avaluació dels components de l’expressió oral i del procés de producció
(component discursiu, lingüístic, de la planificació, selecció, etc.)
Es treballa la fluïdesa i la correcció fonètica?
Es tenen en compte els aspectes no verbals de la comunicació oral?
Es treballa la intensitat, l’entonació, la velocitat i el ritme?
b) Llengua escrita: llegir i escriure
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
Freqüència de les sessions de lectura
Lectura comprensiva i lectura en veu alta
Procedència dels textos llegits
Tipus de text (instructiu, explicatiu, descriptiu, literari...)
Quins procediments (reconèixer, anticipar, inferir, interpretar, etc.) relacionats amb la comprensió lectora
s'ensenyen?
Amb quines activitats es treballen aquests procediments?
Formació de l'hàbit lector i animació a la lectura (quin tipus de contacte tenen amb els llibres/la literatura, els
nens? Accedeixen directament als llibres o al racó de lectura? Hi ha un control de la biblioteca de classe i de
les lectures? Es comenten de manera col·lectiva, les lectures? Tipologia de llibres i revistes de la biblioteca
d’aula.
Freqüència de producció de textos escrits
Funcionalitat i variació: Es proposen activitats de producció de textos escrits que siguin funcionals i
responguin a una finalitat clara? Són activitats que comporten l’aplicació de diferents coneixements i
habilitats de l’alumne? Són activitats variades, referides a contextos diferents, en l’espai i el temps?
Tipus de textos produïts a l'aula. Amb quina finalitat es produeixen aquests textos?
Presentació formal (marges, intel·ligibilitat de les grafies...)
Organització i precisió del text escrit; coherència i cohesió. Com es treballa?
Procés de composició; paper de la mestra o del mestre en tot el procés: durant la redacció del text i també
abans i després. Es treballa amb els alumnes utilitzant:
○ Estratègies de planificació (analitzar la situació comunicativa –emissor, destinatari, propòsit,
missatge-, buscar informació sobre el contingut de la comunicació, fer connexions amb les idees i
els fets coneguts, fer esborranys, etc.)
○ Estratègies de selecció(lèxic, frases, recursos gramaticals, etc.)
○ Estratègies de producció (utilitzar frases fetes, repetir i resumir les idees principals, reformular el
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 31
que s’ha dit, etc.)
Estratègies de revisió i avaluació dels components de l’expressió escrita i del procés de producció
(llegir, refer, etc.)
Condicions en què es produeixen els textos (assessorament de la mestra o del mestre, col·laboració amb els
companys, lloc, temps de què es disposa, etc.)
Com es fomenta la curiositat pels textos produïts pels companys?
Quin ús es fa de les TIC a l’hora de produir textos (blogs, correu electrònic, webs...)
○
●
●
●
c) Continguts de llengua
●
●
●
Quins temes es treballen durant la teva estada (tipologies textuals, ortografia, aspectes lexicosemàntics,
aspectes morfològics i sintàctics, puntuació, etc.)?
En quin ordre? A quin nivell? Especifica continguts concrets.
Es corresponen amb el currículum oficial del cicle? Comprova-ho i comenta-ho.
d) Valoració de la metodologia i dels materials
●
●
●
●
●
Respon a un enfocament bàsicament gramatical i normatiu, o bé es fa un èmfasi especial en els
procediments i tipus de textos (l'aprenent ha de desenvolupar estratègies i procediments per tal d'interpretar
i produir textos)?
Interdisciplinarietat: s'aprofiten textos i coneixements d'altres àrees per treballar la llengua i desenvolupar les
tècniques d'estudi (elaboració de treballs, dossiers, resums, fitxes, etc.)?
Es programen activitats que individualment o com a grup plantegin els mateixos alumnes o sempre les
decideix la mestra o el mestre?
Diversitat a l’aula: quin tractament es fa de la diversitat? Es fan grups d’acord amb els diversos nivells dins el
grup classe? Com es tracten els casos especials: alumnes amb NEE, alumnes nouvinguts que no tenen
prou coneixement de la llengua catalana i/o castellana?
Materials: quins materials s’utilitzen en les classes de llengua? N’hi ha que són només d’ús de la mestra o
del mestre? N’hi ha que són per a ús de l’alumnat? Aquests darrers són accessibles als nens i nenes o bé
els distribueix la mestra o el mestre quan ella o ell ho decideix? Quin ús es fa de les TIC a les classes de
llengua? Hi ha diccionaris a l’aula? De quin tipus? Quin ús en fan?
e) L’avaluació
●
●
●
●
●
●
●
●
●
Quins aspectes de la llengua oral s’avaluen?
Quins aspectes de la llengua escrita s’avaluen?
Es promou l’autoavaluació? I la coavaluació? Quines situacions has vist? Es preparen activitats específiques
en aquest sentit o es fa de manera habitual? Hi ha hagut una reflexió posterior amb l’alumnat? De forma
grupal o individual?
Quin tractament es fa de les errades? S’utilitzen com a font d’aprenentatge?
S’assenyalen les errades perquè l’alumnat les corregeixi després de reflexionar-hi (avaluació formativa)? La
mestra o el mestre fa la correcció directament?
Es contemplen propostes d’avaluació creatives?
Quin coneixement té l’alumnat sobre els criteris d’avaluació?
Es fan exàmens? Com són? Amb quina periodicitat?
Es valora el procés i el progrés?
L’ÀREA DE MATEMÀTIQUES
a) Què s’ensenya? Temes i continguts
●
●
●
●
●
●
●
Quins temes es treballen durant la teva estada (numeració, aritmètica, mesura, geometria, estadística,
probabilitat, etc.)?
En quin ordre? A quin nivell? Especifica continguts concrets.
Es corresponen amb el currículum oficial del cicle? Comprova-ho i comenta-ho.
Com emergeixen els conceptes matemàtics durant les classes? Es fa de manera explícita? Es relacionen
amb altres conceptes d’altres temes matemàtics estudiats anteriorment o que s’estudiaran a continuació?
Quins procediments i exemples acompanyen aquests conceptes matemàtics? Són prou explicatius?
Reforcen els conceptes treballats?
S’inclouen continguts d’història de les matemàtiques per introduir els nous conceptes, com a font de
motivació i per apropar les matemàtiques a l’alumnat? Quins? Es fan servir aquests continguts per a realitzar
treballs matemàtics interdisciplinaris?
Es fan al·lusions a conceptes i procediments apresos en cursos anteriors per a repassar-los i enllaçar-los
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 32
amb els temes actuals?
b) A qui s’ensenya? L’alumnat i les matemàtiques
●
●
●
●
●
●
●
●
Es tenen en compte els interessos i les característiques de l’alumnat en la preparació del temari (exemples i
problemes propers a la seva realitat, exercicis relacionats amb les seves activitats quotidianes, etc.)?
Com són atesos els diferents ritmes d’aprenentatge i les diferents necessitats de l’alumnat?
Es fan grups per nivells? Com es determina el nivell?
Hi ha alumnat amb dificultats matemàtiques que es consideri NEE? S’atén fora o dins de l’aula?
Hi ha alumnat amb altes capacitats o considerat talentós per a les matemàtiques? Com se l’atén?
Quin rol tenen els alumnes a la classe de matemàtiques? I la mestra o el mestre?
Quina actitud es promou vers les matemàtiques (que són molt difícils/fàcils, que són avorrides/divertides,
que són útils/no serveixen per a res, que són abstractes/que són vinculades a la vida quotidiana, que no
tothom les pot entendre, etc.)?
L’alumnat, amb quin ànim has pogut apreciar que espera la classe de matemàtiques? Quin autoconcepte
acadèmic matemàtic perceps que emergeix? Comenta casos concrets que et semblin interessants.
c) Com s’ensenya?
Llenguatge matemàtic:
●
●
●
●
●
●
●
●
Es fan definicions dels conceptes matemàtics? Quin procés se segueix a l’hora de fer les definicions? Es
construeixen entre tots a partir del que s’ha treballat (verbalització del que s’ha après)? Es comença per la
definició (que la dóna la mestra o el mestre o es llegeix del llibre de text) i després s’explica què vol dir?
Comenta el que hagis observat.
S’indueix l’alumnat a formalitzar, usant la simbologia matemàtica, les reflexions fetes a partir de les
experiències pràctiques?
S’explica que les matemàtiques tenen un llenguatge propi?
Es fa èmfasi a “traduir” en paraules la simbologia matemàtica per assegurar que el llenguatge matemàtic es
va aprenent?
Es valora el rigor en la parla matemàtica? I en l’escriptura?
Es fan matemàtiques en algun idioma diferent de la llengua vehicular de l’escola?
Es promou la comunicació i l’argumentació matemàtica amb l’explicitació de relacions i els raonaments (per
exemple, amb preguntes que exigeixen explicacions, amb exposició de treballs)?
La mestra o el mestre genera converses al voltant d’un problema matemàtic? Com les guia? Com les
aprofita? Creus que la conversa matemàtica és una manera d’evidenciar el nivell de competència
matemàtica de l’alumnat?
10
Resolució de problemes i raonament matemàtic :
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
Es fan exercicis i problemes? Què observes que es treballa més?
Com es treballen les diferents parts d’un problema (tractament de la informació)?
Predomina el model estrictament deductiu o es valoren altres mètodes de descobriment (assaig-error,
creativitat, intuïció, etc.), encara que n’hi hagi que no siguin mètodes exactes?
Quines estratègies heurístiques, de les més freqüents a primària, utilitzen (assaig i error, raonar sobre un
model concret, raonar a partir de la incògnita, resoldre a partir d’un problema relacionat més senzill, construir
una taula, trobar regularitats, raonar cap enrere etc.)?
Quines estratègies es fan servir perquè l’alumnat avaluï la coherència de la seva resposta? Es promou
l’associació de significat numèric amb el context del problema (validesa de la solució) i amb el context real
(raonabilitat de la solució)?
Com se’ls demana que siguin les respostes dels problemes (només un resultat numèric, un resultat numèric
amb les unitats o magnituds adients, una resposta completa a la pregunta, etc.)?
Es dóna importància a aquest aspecte? Es valora l’explicació clara del procés que porta al resultat?
Es fan problemes amb solució oberta o més d’una solució vàlida?
Es treballen problemes que requereixen un raonament creatiu per a resoldre’ls?
Es fomenta l’ús de dibuixos, diagrames, etc. per plantejar els problemes?
Es promou el descobriment de regles i patrons a situacions quotidianes additives i multiplicatives?
Es proposen petites investigacions que creïn la necessitat d’aprendre nous procediments, d’aprendre a fer
10
Alguns enllaços a articles per tenir criteris sobre els continguts d’aquest apartat (la ressenya completa es
pot trobar a l’apartat de Bibliografia):
http://aula.grao.com/revistas/aula/006-la-resolucion-de-problemas-en-matematicas--la-evaluacion-del-centro/
ideas-pautas-y-estrategias-heuristicas-para-la-resolucion-de-problemas
http://www.fisem.org/www/union/revistas/2010/22/Union_022_008.pdf
http://www.fisem.org/www/union/revistas/2012/32/archivo8_volumen32.pdf
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 33
●
conjectures i comprovar-les, que fomentin la imaginació, etc.?
Es fan matemàtiques recreatives que valorin els aspectes lúdics de la matemàtica?
Càlcul:
●
●
●
●
●
El càlcul, es treballa de manera separada o integrada en la resolució de problemes?
Els exercicis de càlcul es fan sistemàticament i de forma reiterada, o bé es fan com a conseqüència d’una
necessitat (prèviament creada) de practicar un procediment que encara no es domina?
Es treballa l’estimació i els resultats aproximats, amb comparació de resultats, argumentació i deduccions
lògiques?
En quines situacions es fa servir la calculadora? S’utilitza com a eina de treball o només per a comprovar
resultats? És a l’abast de l’alumnat o els cal permís per fer-la servir?
Es fa càlcul mental? Amb quina freqüència? Es promou la rapidesa o la precisió? Es permet l’ús d’algun
tipus de material per al comptatge (collaret de boles, recta numèrica, etc.)?
Materials:
●
●
●
●
●
Es disposa de materials “matemàtics”? S’utilitzen materials manipulables de creació pròpia? Quins?
Són sempre a l’aula? Són a l’abast dels alumnes?
La mestra o el mestre acostuma a utilitzar objectes quotidians per a exemplificar situacions experimentals?
Es fomenta l’ús de materials manipulables per al raonament matemàtic?
S’utilitza algun programa informàtic per a l’ensenyament de les matemàtiques? Quin?
Quin ús es fa de la pissarra digital en l’ensenyament de les matemàtiques? I de la pissarra tradicional?
d) Quan s’ensenya? Les matemàtiques a la vida escolar
●
●
●
●
Els ensenyaments de matemàtiques es relacionen amb altres àrees? Quines?
Has observat si s’aprofiten les oportunitats, en altres assignatures o en situacions diverses de la vida
escolar, per a relacionar-les amb continguts matemàtics treballats en l’àrea?
Es fan sortides relacionades amb l’àrea de matemàtica? A les excursions, es programen continguts
matemàtics?
Es promou que l’alumnat busqui solucions matemàtiques a problemes reals que els afectin (amb relació a
l’aula, a l’escola, al seu entorn proper, etc.)?
e) L’avaluació
●
●
●
●
●
●
●
●
Quin tractament es fa de les errades? S’utilitzen com a font d’aprenentatge?
Com es corregeixen els resultats incorrectes (orals i escrits)? S’assenyalen les errades perquè l’alumnat les
corregeixi després de reflexionar-hi (avaluació formativa)? La mestra o el mestre fa la correcció directament?
Es promou l’autoavaluació? I la coavaluació? Quines situacions has vist? Es preparen activitats específiques
en aquest sentit o es fa de manera habitual? Hi ha hagut una reflexió posterior amb l’alumnat? De forma
grupal o individual?
Es contemplen propostes d’avaluació creatives?
Quin coneixement té l’alumnat sobre els criteris d’avaluació?
Es fan exàmens? Com són? Amb quina periodicitat?
Es valora el procés i el progrés? Es valora el resultat final?
Les respostes parcialment correctes es valoren? Quin tractament se’n fa?
L’ÀREA DE CONEIXEMENT DEL MEDI NATURAL, SOCIAL I CULTURAL (CMNSC)
a) Què s’ensenya? Temes i continguts
●
●
●
●
●
●
●
●
Quins temes es treballen durant la teva estada (sobre biodiversitat, sobre temes geològics, històrics,
geogràfics, polítics, econòmics, d’educació ciutadana, etc.)?
En quin ordre? A quin nivell? Especifica continguts concrets.
Es corresponen amb el currículum oficial del cicle? Comprova-ho i comenta-ho.
Es treballen conceptes o continguts d’història o geografia local, nacional i/o internacional.
Com emergeixen les temàtiques relacionades amb coneixement del medi durant les classes? Es treballen
els temes segons marca la programació de curs? Com s’ha programat aquest curs: a partir del currículum o
del llibre de text? S’aprofiten esdeveniments esporàdics com notícies, efemèrides, interessos de l’alumnat,
etc., per tal de relacionar-ho amb temàtiques estudiades anteriorment o que s’estudiaran a continuació?
S’ensenyen procediments que caracteritzen les ciències naturals o socials per a complementar o reforçar les
temàtiques tractades a CMNSC?
Es treballen de manera transversal conceptes o procediments de matemàtiques o llengua? Es fa servir
l’estudi del medi per a realitzar treballs interdisciplinaris?
Es fan al·lusions a conceptes i procediments apresos en cursos anteriors per a repassar-los i enllaçar-los
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 34
amb els temes actuals?
b) A qui s’ensenya? L’alumnat i el medi natural, social i cultural
●
●
●
●
●
Es tenen en compte els interessos i les característiques de l’alumnat en la preparació del temari (exemples i
problemes propers a la seva realitat, exercicis relacionats amb les seves activitats quotidianes, etc.)?
Com són atesos els diferents ritmes d’aprenentatge i les diferents necessitats de l’alumnat?
Quin rol tenen els alumnes a la classe de coneixement del medi? I la mestra o el mestre?
Quina actitud es promou vers les ciències naturals i socials (que són molt difícils/fàcils, que són
avorrides/divertides, que són útils/no serveixen per a res, que són abstractes/que són vinculades a la vida
quotidiana, que no tothom les pot entendre, etc.)?
L’alumnat, amb quin ànim has pogut apreciar que espera la classe de CMNSC? Quin autoconcepte
acadèmic perceps que emergeix? Comenta casos concrets que et semblin interessants.
c) Com s’ensenya?
Metodologia
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
Es fa ús del llibre de text?
El mestre o la mestra fa lliçons magistrals?
El mestre o la mestra aporta materials per al desenvolupament de les sessions? De quin tipus (imatges,
vídeos, mapes, gràfiques, etc.)? Quin ús en fa?
S’enfoca l’ensenyament cap a la resolució de situacions problematitzades on l’alumnat hagi d’emprar
recursos materials i cognitius per a resoldre-les?
Es fan preguntes sobre el present, el passat o el futur?
Es dedueixen fets, causes o conseqüències elementals?
S’extrapolen situacions històriques per a la comprensió del present?
Es tenen en compte els diferents punts de vista i les explicacions que es poden fer per explicar un mateix
fet?
Es classifiquen i es contrasten fonts d’informació?
Es diferencien fonts primàries de fonts secundàries?
Es diferencien fonts autèntiques de les que són còpies?
Es proposa l’anàlisi o es realitzen explicacions de situacions o processos, o es fan explicacions de fets?
Es raona sobre processos de causa-conseqüència a partir de la proposta d’hipòtesis?
Es diferencien el que són fets, de les ficcions, mites i opinions?
Es fomenta la detecció de prejudicis?
Es fomenta l’ús i la comparació de fonts d’informació per a l’explicació de fenòmens de caire natural o
social?
Es fan explicacions racionals i fonamentades dels fets i dels fenòmens de caire natural, social, històric i/o
geogràfic?
Si escau, s’aprofita la diversitat cultural de l’alumnat per a treballar continguts del medi natural, social i
cultural?
Es realitzen, produeixen, analitzen o interpreten fonts d’informació, com per exemple: gràfics, cartografies,
mapes, notícies, paisatges, objectes, arxius, antiguitats, reproduccions, dibuixos, fotografies, cançons,
poemes, quadres, restes arqueològiques, obres de teatre, escultures, obres d’art, art urbà, etc.? Si escau,
en què es fa més èmfasi: en la producció, en la interpretació en l’anàlisi?
Es fomenta la construcció de coneixement a partir de la creació i/o implementació de tècniques d’anàlisi
característiques de les ciències socials per a la construcció de coneixement, com, per exemple, històries de
vida, entrevistes, observació etnogràfica, enquestes, etc.?
Es fa ús de l’art, en qualsevol de les seves vessants, com a fonts d’informació i de representació de la
realitat social i natural?
Quin ús es fa de les imatges del llibre de text? És un ús il·lustratiu de la temàtica tractada o es tracten com a
fonts d’informació vàlides per a la comprensió de continguts?
Es valora el rigor en l’ús del llenguatge a l’hora de fer explicacions?
Es fan definicions de conceptes? Com s’arriba a la presentació d’aquestes definicions: les realitza
directament el mestre o la mestra o a partir de fer preguntes a l’alumnat per arribar a una definició a partir de
les respostes que facin?
S’indueix l’alumnat a fer raonaments en els quals s’hagin de relacionar conceptes treballats classe i a fer
extrapolació de situacions?
S’utilitza el llenguatge com a font d’informació etimològica per tal de fer explicacions de fenòmens naturals o
socials?
Es promou el debat, la comunicació i l’argumentació, per exemple, amb preguntes que exigeixen
explicacions, amb exposició de treballs?
El mestre o la mestra genera converses al voltant d’un problema de caire social? Com les guia? Com les
aprofita?
Es treballen projectes que s’allarguen en el temps (diaris de classe, mesura de temperatures anuals,
projectes fotogràfics, observació dels canvis del paisatge al llarg de l’any, etc.)?
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 35
Resolució de problemes i raonament científic-social:
●
●
●
●
●
●
●
●
Es fan exercicis i problemes? Quines competències creus que fomenten, i en quin grau, els exercicis
plantejats: lingüística, social i ciutadana, matemàtica, TIC, etc.
Predomina el model estrictament deductiu o es valoren altres mètodes de descobriment, encara que n’hi
hagi que no siguin mètodes exactes?
Com se’ls demana que siguin les respostes dels problemes: justificacions, conceptes memoritzats, relacions
de conceptes, interpretacions de fets, etc.?
Es fan problemes amb solució oberta o amb més d’una solució vàlida?
Es demanen explicacions racionals i fonamentades dels fets i dels fenòmens de caire natural, social, històric
i geogràfic?
Es treballen problemes que requereixen un raonament creatiu per a resoldre’ls?
Es fomenta l’ús de dibuixos, diagrames, gràfiques, etc. per plantejar els problemes?
Es proposen petites investigacions que creïn la necessitat d’aprendre nous procediments, d’aprendre a fer
conjectures i comprovar-les, que fomentin la imaginació, etc.?
Materials:
●
●
●
●
●
Es disposa a l’aula de fonts d’informació materials de ciències naturals o socials? (mapes, cartografies,
maquetes, reproduccions, diaris, fotografies…) S’utilitzen materials manipulables de creació pròpia? Quins?
Són sempre a l’aula? Són a l’abast dels alumnes?
La mestra o el mestre acostuma a utilitzar objectes quotidians per a exemplificar conceptes? Es fomenta l’ús
de materials manipulables per al raonament científic?
Es fa ús de les TIC per a l’ensenyament? Quin tipus d’ús se’n fa (expositiu, com a font de recerca
d’informació, font de creació d’informació...)?
Quin ús es fa de la pissarra digital en l’ensenyament de les ciències naturals i socials? I de la pissarra
tradicional?
d) Quan s’ensenya? El coneixement del medi a la vida escolar
●
●
●
●
Els ensenyaments de les ciències naturals o socials es relacionen amb altres àrees? Quines?
Has observat si s’aprofiten les oportunitats, en altres assignatures o en situacions diverses de la vida
escolar, per a relacionar-les amb continguts de medi natural, social i cultural?
Es fa ús de l’entorn (sortides a la natura, a museus, ciutat, pobles, etc.) com a recurs per a l’ensenyament de
CMNSC?
Es promou que l’alumnat busqui solucions a problemes reals que els afectin (en relació a l’aula, a l’escola, al
seu entorn proper, etc.)?
e) L’avaluació
●
●
●
●
●
●
●
●
●
Com s’avaluen els objectius didàctics que promouen l’activitat docent?
Com es corregeixen els resultats incorrectes (orals i escrits)? S’assenyalen les errades perquè l’alumnat les
corregeixi després de reflexionar-hi (avaluació formativa)? La mestra o el mestre fa la correcció directament?
Es promou l’autoavaluació? I la coavaluació? Quines situacions has vist? Es preparen activitats específiques
en aquest sentit o es fa de manera habitual? Hi ha hagut una reflexió posterior amb l’alumnat? De forma
grupal o individual?
Es contemplen propostes d’avaluació creatives?
Quin coneixement té l’alumnat sobre els criteris d’avaluació?
Es fan exàmens? Com són? Amb quina periodicitat?
Es fan presentacions, pòsters o treballs per a ser avaluats?
Es valora el procés i el progrés? Es valora el resultat final?
Les respostes parcialment correctes es valoren? Quin tractament se’n fa?
6.4 Aspectes a exposar en relació a les intervencions docents puntuals
Per a cada intervenció, es pot seguir l’esquema següent:
●
●
Àrea principal i altres àrees implicades
Contextualització i motiu de la intervenció: cal explicar el motiu de la intervenció, si forma
part d’una sessió més àmplia impartida per un altre docent, si es fa per indicació d’aquesta
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 36
●
●
●
●
●
persona o per iniciativa pròpia, si s’ha preparat o s’ha improvisat, etc.
Durada de la intervenció
Objectius de la intervenció
Material: els podeu posar aquí o escanejar-los i posar-los en un document annex.
Desenvolupament de la sessió: si s’ha fet més d’una sessió de la mateixa àrea, s’ha
d’explicar el desenvolupament de cada sessió.
Anàlisi crítica de la intervenció, comentant què ha anat bé, què ha anat malament, què es
podria canviar.
6.5 Proposta de models de presentació de la programació de la unitat didàctica i
11
exemples
11
Models i exemples extrets de les pàgines 32 a 36 del següent document: Departament d’Educació,
Generalitat de Catalunya (2009). Del currículum a les programacions.A:
http://www.xtec.cat/alfresco/d/d/workspace/SpacesStore/1bc9a04d-7d32-4027-a1c0-fdd779a6e2f9/del_curri
culum_a_les_programacions.pdf
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 37
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 38
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 39
7 Avaluació
Tal com s’especifica en el Pla Docent de l’assignatura, per a l’avaluació continuada de Pràctiques
3 es tenen presents les diferents activitats fetes per l’alumnat en diversos moments, amb diferents
objectius i en diversos espais.
El professorat de Pràctiques 3 ha de fer una avaluació inicial de l’alumnat amb una entrevista a
l’inici del procés i l’anàlisi conjunta dels documents elaborats durant les Pràctiques 2.
Aquesta avaluació serveix per identificar la percepció de l’alumnat de la situació inicial envers el
nou període de pràctiques centrat en la menció escollida. Es reflexiona sobre els coneixements
adquirits en les situacions educatives observades en períodes anteriors i es concreta el Projecta
Formatiu.
Durant les pràctiques es valoren els informes orals, els informes escrits, l’elaboració de treballs
sobre documents o articles, i la cerca d’informació elaborats per l’alumnat.
El professorat tutor o membres de l’equip docent valoren mitjançant graelles de registres i
entrevistes al llarg de tot el procés en què s’apliquen els criteris d’assistència, l’evolució del procés
d’aprenentatge i el compliment de les tasques proposades, i es valora la capacitat analítica i
reflexiva de l’alumnat.
Per avaluar l’assoliment dels objectius del Pla Docent es pot utilitzar la rúbrica de l’Annex 10.2.
Percentatge de l’avaluació
●
●
Facultat:
Escola:
60%
40%
Per aprovar l’assignatura és imprescindible tenir una valoració positiva en cadascuna de
les valoracions. La nota que l’escola posa en el corresponent informe és inapel·lable per
part de l’estudiant.
Atès que l’avaluació és formativa cal que l’alumne conegui la qualificació que li ha posat el
centre formador i, especialment, els aspectes a millorar i les valoracions del disseny i
desenvolupament de les seves intervencions didàctiques.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 40
8 L’expedient de l’estudiant
L’expedient de l’estudiant està format per la següent documentació
●
●
●
Portafolis de l’estudiant [El portafolis ha d’incloure, escanejat, el Projecte formatiu de
l’estudiant signat per les tres parts]
Fitxa d’avaluació de l’escola.
Informe d’avaluació global del professor/a, d’acord amb els apartats corresponents que
figuren al pla docent de l’assignatura i tenint present les entrevistes realitzades amb els
responsables de l’escola.
Aquest expedient s’ha d’entregar en format digital (tres documents en format pdf) a la Comissió de
Pràctiques al final de semestre. L’expedient s’utilitzarà per a l’anàlisi i millora del Pràcticum i per a
les corresponents acreditacions del títol del grau que regularment fan les autoritats avaluadores.
També s’ha d’entregar a la Comissió de Pràctiques un exemplar del Projecte formatiu, signat per
les tres parts. Aquest document s’arxivarà a la Secretaria d’Estudiants i Docència de la Facultat.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 41
9 Assegurances i possibles accidents durant el Pràcticum
La responsabilitat del que passi durant les pràctiques és de la Universitat, ja que és l'entitat que
envia els seus estudiants a fer les pràctiques (i no del centre formador, l’escola, on van a fer les
pràctiques, encara que aquesta pugui tenir alguna assegurança). Per aquest motiu a la UB es
contracten les següents assegurances:
●
Per part de l'estudiant amb la matrícula, la d'accidents, que cobreix les pràctiques dels
estudiants allà on vagin. Aquesta assegurança és l'assegurança escolar per als menors de
28 anys i l'assegurança voluntària per als majors. L'assegurança escolar es fa a través de
la Seguretat Social i cal que els estudiants portin la seva targeta sanitària. En cas que
l'estudiant viatgés a l'estranger caldria que es tragués la targeta sanitària internacional (de
forma gratuïta a la Seguretat Social).
●
Per part de la UB, la de responsabilitat civil a tercers, per qualsevol dany que els estudiants
puguin ocasionar a béns o persones durant les seves pràctiques.
Per tant, tots els estudiants que fan pràctiques curriculars estan coberts per una assegurança
escolar o una de voluntària (majors de 28 anys). Aquestes assegurances cobreixen
●
L’estada a l’escola de dilluns a divendres en els horaris de pràctiques.
●
Els viatges i estades que puguin fer amb l’escola on fan pràctiques, ja que això, en principi,
forma part de les pràctiques que realitzen en el centre: Colònies, sortides, visites, etc.
●
L’estada a l’escola els dimarts, i si s’escau, els dies de festa, si hi desenvolupen activitats
relacionades amb les pràctiques a l’escola (recuperació d’hores, activitats puntuals,, etc.)
En cas d’accident durant les pràctiques :
●
●
Estudiants menors de 28 anys, coberts per l’assegurança escolar: cal anar a qualsevol
centre de la sanitat pública o a qualsevol dels centres mèdics concertats amb
l'assegurança escolar.
Estudiants majors de 28 anys, coberts per l’assegurança voluntària: cal trucar al telèfon
902 108 784r l’assegurança voluntària: cal trucar als telèfons 902 404.084 / 93.228.77.32 /
93.488.80.74
Més informació a la web del Servei d’Atenció a l’Estudiant:
http://www.ub.edu/sae/serveis/assegurances/
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 42
10 Pagament de despeses de desplaçaments
La Facultat d’Educació reemborsarà les despeses del professorat pels seus desplaçaments als
centres formadors. Al final del semestre caldrà fer arribar a la Comissió de Pràctiques la relació de
despeses efectuades.
Cal tenir present els criteris de la Facultat d’Educació pel que fa als desplaçaments:
➔ Els desplaçaments per Barcelona i l’àrea metropolitana s’han de fer en transport públic.
➔ Per a la resta de desplaçaments seria convenient prioritzar el transport públic sempre que
sigui possible.
➔ Els peatges s’han de justificar mitjançant el tiquet o rebut corresponent.
➔ Els rebuts d’aparcament nomes s’abonaran excepcionalment i per motius degudament
justificats.
➔ Els desplaçaments en transport públic han d’estar justificats mitjançant el tiquet o bitllet
corresponent.
➔ No s’abonaran rebuts de taxi.
Els models de “Declaració de desplaçaments” es poden consultar a l’Annex 10.7 d’aquest
document i descarregar de l’Espai de Coordinació del Pràcticum del Grau, al Campus Virtual.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 43
11 Certificat negatiu del Registre Central de Delinqüents Sexuals
A Llei Orgànica 1/1996, de Protecció Jurídica del Menor, modificada per la Llei 26/2015 i la Llei
45/2015, de voluntariat estableixen l'obligació que s'aportin certificats negatius del Registre Central
de Delinqüents Sexuals per a tots els professionals i voluntaris que treballen en contacte habitual
amb menors.
Tots els estudiants han de demanar el corresponent certificat, negatiu, per poder fer les
pràctiques i l’hauran de portar al centre formador el dia de presentació. Sense aquest certificat
no podran fer les pràctiques.
Es recomana que l’alumnat el tramiti a la seu electrònica corresponent:
https://sede.mjusticia.gob.es/cs/Satellite/Sede/ca/tramites
L’alumnat estranger també ha de presentar un certificat d’un registre similar o d’antecedents
penals del seu país d’origen.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 44
12 ANNEXOS
Tots els documents que que formen l’Annex d’aquesta guia es poden descarregar de l’Espai de
Coordinació del Pràcticum del Grau de Mestre d’Educació Primària que hi ha al Campus Virtual de
la UB: https://campusvirtual2.ub.edu/course/view.php?id=6601
12.1
Model de Projecte formatiu
12.2
Rúbrica d’avaluació
12.3
Rúbrica d’avaluació d’exposicions orals
12.4
Model de Fitxa d’avaluació del Centre de Pràctiques
12.5
Model de Fitxa d’avaluació Global
12.6
Normativa de Pràctiques acadèmiques externes dels estudiants
12.7
Models de justificació de despeses.
12.8
GIPE, Gestió Integral de les Pràctiques Externes de la Universitat de Barcelona.
12.9
Respostes a les Preguntes Més Freqüents (PMF) de l’alumnat
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 45
12.1 Model de Projecte formatiu
PROJECTE FORMATIU DE PRÀCTIQUES ACADÈMIQUES EXTERNES DELS ESTUDIANTS DE
LA UNIVERSITAT DE BARCELONA EN ENTITATS COL·LABORADORES
Projecte formatiu núm. 315312 annex al conveni de pràctiques núm. 544-1.
1. DADES DEL PROJECTE FORMATIU I DEL CONVENI DE PRÀCTIQUES AL QUAL
S'ANNEXA.
1.1. Número del projecte formatiu: 315312 (id)
1.2. Data del projecte formatiu:
1.3. Número del conveni de pràctiques: 544-1
1.4. Data del conveni de pràctiques: 17/10/2013
2. DADES DE LA UNIVERSITAT
2.1. Nom del centre on està matriculat l'estudiant: Facultat d'Educació
2.2. Nom del tutor:
2.3. Telèfon del tutor:
2.4. Adreça electrònica del tutor:
3. DADES DE L'ENTITAT
3.1. Nom de l'entitat col·laboradora: Joaquim Ruyra
3.2. Tutor de l'entitat col·laboradora:
4. DADES DE L'ESTUDIANT
4.1. Nom i cognoms: LAURA COLOMER GARCIA
4.2. DNI, NIE, passaport...: 123456789
4.3. Telèfon de contacte: 666 555 444
4.4. Adreça electrònica de contacte: laura_laura@gmail.com
5. DADES ACADÈMIQUES DE LES PRÀCTIQUES
5.1. Tipus d'ensenyament: Grau
5.2. Nom de l'ensenyament en què s'ha matriculat l'estudiant: Grau de Mestre d'Educació
Primària
5.3. Tipus de pràctica: Curricular
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 46
5.4. Nom de l'assignatura: Pràctiques 3 Mestre Ed. Primària-Atenció Diversitat
5.5. Nombre de crèdits ECTS: 9
6. DADES DEL PROJECTE FORMATIU.
6.1. Nombre total d'hores de pràctiques: 120
6.2. Nombre d'hores diàries: 6
6.3. Horari: El corresponent a l'horari laboral del mestre tutor.
6.4. Període: 09/05/2016 - 10/06/2016
6.5. Adreça postal on l'estudiant farà les pràctiques:
Joaquim Ruyra | Carrer Llorer s/n, 08905, L'Hospitalet de Llobregat
6.6. Nom del departament o àrea funcional de l'entitat col·laboradora on l'estudiant farà les
pràctiques:
Joaquim Ruyra - L'Hospitalet de Llobregat
6.7. Descripció de les tasques que ha de desenvolupar l'estudiant en les pràctiques:
● Recollir informació oral i escrita
● Analitzar els diferents documents del centre (PEC, pla anual, programacions)
● Observar, analitzar i reflexionar sobre la diversitat de situacions
● Identificar i analitzar els contextos i les situacions educatives diferents
● Fer recerca i anàlisi documental
● Recollir informació de l'aula fent ús de diferents estratègies, com l’observació i les notes
de camp
● Integrar-se, participar i col·laborar amb l’escola
● Participar i intervenir en actuacions docents.
● Dissenyar, aplicar i avaluar intervencions docents pròpies de l'àrea.
6.8. Descripció de les competències específiques del títol que ha de desenvolupar l'estudiant en
les pràctiques:
Dissenyar i desenvolupar projectes educatius, unitats de programació, entorns, activitats i
materials, inclosos els digitals, que permetin adaptar el currículum a la diversitat de l'alumnat i
promoure la qualitat dels contextos en els quals es desenvolupa el procés educatiu, de manera
que se'n garanteixi el benestar.
Conèixer l'organització de les escoles d'educació primària, i si escau els centres i les aules de
formació de persones adultes, i la diversitat d'actors i accions que implica el seu funcionament.
Col·laborar amb els diferents sectors de la comunitat educativa i de l'entorn i treballar en equip
amb els companys com a condició necessària per millorar l'activitat professional, compartint
coneixements i valorant experiències.
Comprendre que el fet educatiu en general i els processos d'ensenyament i aprenentatge en
particular són complexos. Assumir que l'exercici de la funció docent ha de millorar, actualitzar-se i
adaptar-se als canvis científics, pedagògics, socials i culturals. Entendre la importància de
participar en projectes d'innovació i de recerca relacionats amb l'ensenyament i l'aprenentatge, i
d'introduir propostes innovadores a l'aula.
Identificar i donar suport a l'alumnat amb qui es treballa perquè no assoleix el potencial
d'aprenentatge o té dificultats de comportament, emocionals o socials. També saber com
sol·licitar assessorament als diferents serveis i a especialistes per atendre la diversitat de
necessitats educatives especials.
Utilitzar l'avaluació en la seva funció pedagògica i no sols acreditativa, com a element regulador i
promotor per millorar l'ensenyament, l'aprenentatge i la formació pròpia, assumint la necessitat de
desenvolupament professional continu mitjançant la reflexió, l'autoavaluació i la recerca sobre la
pràctica pròpia.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 47
Potenciar en l'alumnat una actitud de ciutadania crítica responsable i poder dinamitzar la
construcció participada de normes de convivència democràtica i enfrontar-se i resoldre de
manera col·laborativa situacions problemàtiques i conflictes. Ser capaç d'analitzar les desigualtats
socials en el marc de la relació complexa educació-escola i el paper del mestre per reproduir-les
o transformar-les.
Integrar les tecnologies de la informació i comunicació a les activitats d'ensenyament i
aprenentatge guiat i autònom.
Organitzar l'ensenyament en el marc dels paradigmes epistemològics de les matèries del títol,
utilitzant de manera integrada els coneixements disciplinaris, transversals i multidisciplinaris
adequats al respectiu nivell educatiu, mostrant la comprensió dels objectius d'aprenentatge de les
àrees de coneixement que estableix el currículum d'educació primària.
Comprendre les característiques i condicions en què es produeix l'aprenentatge escolar i
identificar com pot afectar el desenvolupament de l'alumnat i exercir la funció tutorial, orientant els
alumnes i els pares del grup d'alumnes. Tot això buscant l'entesa i la cooperació amb les famílies,
tenint en compte els diferents contextos familiars i estils de vida.
Expressar-se oralment i per escrit amb la fluïdesa i la correcció necessàries a llengua catalana i
castellana per desenvolupar l'ensenyament en l'etapa de primària i també utilitzar la llengua
estrangera com a llengua vehicular en algunes situacions de l'aula.
6.9. Descripció de les competències transversals o generals que ha de desenvolupar l'estudiant
en les pràctiques:
Identificar necessitats d'informació, buscar-la, analitzar-la, processar-la, valorar-la, usar-la i
comunicar-la de manera eficaç, crítica i creativa.
Treballar en equip, col·laborant i liderant quan sigui necessari.
Valorar la diversitat com un fet natural i integrar-la positivament.
Planificar, organitzar i gestionar processos, informació, resolució de problemes i projectes.
Tenir iniciativa, esperit emprenedor i capacitat de generar noves idees i accions.
Entendre l'aprenentatge com un fet global, complex i transcendent; autoregular l'aprenentatge
propi, mobilitzar sabers de tot tipus adaptant-se a noves situacions i connectar coneixements com
a mètode per elaborar-ne de nous.
Mostrar habilitats lingüístiques orals i escrites per ensenyar (català, castellà i anglès) i habilitats
de comunicació en diferents nivells i registres.
Fer ús de les noves tecnologies de la informació i la comunicació per aprendre, comunicar-se i
compartir coneixement.
Exercir la crítica i l'autocrítica emetent judicis raonats, i comprometre's èticament, personalment i
professionalment. Estar motivat per millorar la qualitat.
6.10. Descripció del perfil professional relacionat amb les tasques i competències que l'estudiant
desenvoluparà durant les pràctiques:
Les pràctiques curriculars han de contribuir a un perfil professional amb els següents eixos
vertebradors:
● responsabilitat en el treball
● coneixements de base ben assentats
● competència en la gestió, la innovació i la recerca a l'aula.
7. AJUT I CONTRAPRESTACIÓ DE SERVEIS
7.1. Ajut o borsa a l'estudi de l'estudiant, si escau: €
7.2. Contraprestació econòmica a la UB, si escau:
8. INFORMACIÓ SOBRE LA PROTECCIÓ DE DADES DE CARÀCTER PERSONAL DE
L’ESTUDIANT
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 48
Les dades de caràcter personal que apareixen en aquest conveni són incorporades al fitxer «Feina
UB» per a la gestió de les pràctiques acadèmiques dels estudiants. L’òrgan responsable del fitxer
és la Secretaria General. S’han de cedir les dades personals necessàries a l’entitat col·laboradora
en la qual es durà a terme el projecte formatiu de pràctiques, que es compromet a no fer-ne ús per
a una finalitat distinta, a no comunicar-les a tercers sense consentiment dels interessats, i també a
complir les mesures de seguretat i altres obligacions derivades de la legislació de protecció de
dades de caràcter personal. En qualsevol cas, es poden exercir els drets d’accés, rectificació,
cancel·lació i oposició mitjançant una comunicació escrita, adjuntant una fotocòpia del DNI o d’un
altre document identificatiu, dirigida a la Secretaria General de la UB, Gran Via de les Corts
Catalanes, 585, 08007 Barcelona, o mitjançant un correu electrònic a l’adreça següent:
secretaria.general@ub.edu
9. ACORD DE CONFIDENCIALITAT
L’entitat col·laboradora pot oferir a l’estudiant la formalització d’un acord de confidencialitat amb la
finalitat de protegir tota la informació que, en l’execució d’aquest projecte formatiu, es pugui revelar
per escrit, de paraula o per qualsevol altre mitjà o suport, tangible o intangible, actualment conegut
o que possibiliti la tecnologia en el futur. En concret i simplement a l’efecte exemplificatiu, es tracta
d’informació relativa a la informació tècnica, als mètodes i idees de treball, productes, dibuixos,
disseny de processos, models de marques, drets de copyright, protocols, contractes, serveis,
mètodes de formació, plans de negoci, costos i altres programes d’ordinador. Amb la signatura
d’aquest acord de confidencialitat, l’estudiant es compromet a no revelar, utilitzar, ni publicar
aquesta informació de caràcter confidencial.
10. DECLARACIÓ D’ACORD AMB L’ARTICLE 1.8 DE LA LLEI 26/2015 DE SISTEMA DE
PROTECCIÓ A LA INFÀNCIA I A L’ADOLESCÈNCIA L’alumne/a de la Facultat d’Educació de la
Universitat de Barcelona declara de manera responsable que disposa de l’original de la Certificació
Negativa del Registre Central de Delinqüents Sexuals conforme no ha estat condemnat per
sentència ferma d’acord amb allò que disposa l’art. 13.5 de la LOPJM, en la nova redacció donada
per l’article 1.8 de la Llei 26/2015, de 28 de juliol, de modificació del sistema de protecció a la
infantesa i a l’adolescència.
El centre de la UB
Coordinació de Pràctiques
L'estudiant en pràctiques
LAURA COLOMER GARCIA
L'entitat col·laboradora
(Nom de la persona, càrrec, signatura i segell)
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 49
12.2 Rúbrica d’avaluació
Els documents de referència són:
● Pla Docent: sobretot, Objectius.
● Elements d’avaluació: evidències corresponents a cada apartat.
● Informe d’avaluació.
● Fitxa d’avaluació de l’escola.
La utilització d’una rúbrica facilita l’avaluació i la sistematització de tots els objectius del Pla
Docent. La rúbrica que es posa a disposició del professorat de Pràctiques 3 no és "definitiva".
Aquesta hauria de servir d'orientació i és susceptible de ser adaptada i millorada per cada
professor i equip docent.
Pràctiques 3 - Rúbrica d'avaluació 2016-2017
Objectius
Criteris d'avaluació
Nivell 0
Nivell 1
Nivell 2
1. Descriure i
analitzar la realitat
escolar en l’entorn
sociocultural,
econòmic i lingüístic
en què es troba
l’escola.
No descriu ni analitza
les característiques de
l’entorn sociocultural,
econòmic i lingüístic de
l’escola
Descriu les
característiques de
l’entorn sociocultural,
econòmic i lingüístic de
l’escola de manera
deficient.
Descriu les
característiques de
l’entorn sociocultural,
econòmic i lingüístic de
l’escola.
Descriu i analitza la
presència
de l’entorn en la
composició i
característiques de
l’alumnat.
Descriu analitza i
interpreta les
implicacions, els
aspectes facilitadors i
les limitacions de les
característiques de
l’alumnat i del context
en la dinàmica del
centre.
2. Descriure,
interpretar i analitzar
la línia pedagògica,
l’organització i el
funcionament intern
de l’escola,
identificant els
elements que
incideixen en la
menció.
No descriu la línia
pedagògica,
l’organització i el
funcionament intern del
centre.
Descriu de manera
insuficient la línia
pedagògica,
l’organització i el
funcionament intern del
centre.
Descriu la línia
pedagògica,
l’organització i el
funcionament intern del
centre i identifica els
elements que incideixen
en la Menció.
Analitza la línia
pedagògica,
l’organització i el
funcionament del centre
i com es concreten
aspectes de la Menció
en els diferents
projectes, actuacions i
gestions en el centre.
Interpreta les
interrelacions que
s’estableixen entre
context, línia
pedagògica i estructura
organitzativa del centre,
i com incideixen en
aspectes relacionats
amb la Menció.
3. Aprofundir en
l’observació de
l’organització i el
funcionament de
l’etapa d’educació
primària en els
aspectes que
incideixen en la
menció
corresponent.
No observa els trets
més significatius de
l’organització i el
funcionament de l’etapa
d’educació primària.
Descriu de manera
insuficient els trets més
significatius de
l’organització i el
funcionament de l’etapa
d’educació primària.
Descriu els trets més
significatius de
l’organització i el
funcionament de l’etapa
d’educació primària i
dels aspectes que
incideixen en la Menció.
Descriu i analitza els
trets més significatius
de l’organització i el
funcionament de l’etapa
d’educació primària i
dels aspectes que
incideixen en la Menció.
Interpreta les
singularitats de l'escola
pel que fa als trets més
significatius de
l’organització i el
funcionament de l’etapa
d’educació primària i
dels aspectes que
incideixen en la Menció.
No descriu ni relaciona
els aprenentatges
Descriu i relaciona de
manera deficient els
aprenentatges teòrics
amb la pràctica al
centre.
Descriu i relaciona els
aprenentatges teòrics i
les relacions amb la
pràctica al centre.
Descriu i analitza els
aprenentatges teòrics i
les relacions amb la
pràctica al centre tant a
nivell global de centre
com d’aula.
Descriu i analitza els
aprenentatges teòrics i
les relacions amb la
pràctica al centre tant a
nivell global de centre
com d’aula. Fa
propostes de millora de
la pràctica basant-se en
la contextualització dels
coneixements teòrics.
No descriu
l’organització i la
dinàmica de treball del
grup classe o ho fa
deficientment.
Descriu de manera
deficient l’organització i
la dinàmica de treball
del grup classe.
Descriu l’organització i
la dinàmica de treball
del grup classe des de
l'àmbit de la Menció.
Descriu i analitza
l’organització i la
dinàmica de treball
identificant els elements
pedagògics i
metodològics més
significatius que
l’orienten de forma
intencional, des de
l'àmbit de la Menció.
Descriu i analitza
l’organització i la
dinàmica de treball
identificant els elements
pedagògics i
metodològics més
significatius que
l’orienten, les
interrelacions que es
donen entre
organització, dinàmica i
metodologia i fa
propostes de millora,
4. Relacionar els
teòrics amb la pràctica
aprenentatges
al centre.
teòrics, especialment
els relacionats amb
la menció i la
pràctica al centre.
5. Observar i
analitzar
l’organització i la
dinàmica del grup
classe des de l’àmbit
de la menció
corresponent.
Nivell 3
Nivell 4
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 50
des de l'àmbit de la
Menció.
6. Analitzar
situacions i
estratègies
d’ensenyament−apre
nentatge a l’aula
utilitzant instruments
d’observació adients.
No descriu situacions ni
estratègies
d’ensenyament-aprenen
tatge que es donen a
l'aula.
Descriu i analitza les
situacions i les
estratègies
d’ensenyament-aprenen
tatge que es donen i es
fan servir a l’aula
basant-se en registres i
instruments puntuals,
però no sistemàtics
Descriu, analitza i
interpreta les situacions
i les estratègies
d’ensenyament-aprenen
tatge que es donen i es
fan servir a l’aula
basant-se en registres
sistemàtics i en
instruments adients.
Planifica, desenvolupa i Planifica, desenvolupa i Planifica, desenvolupa i
avalua UD estada de
avalua UD, seguint els avalua UD, seguint els
manera deficient
criteris bàsics establerts criteris establerts, i fa
una autoavaluació
crítica amb possibles
propostes de millora.
Planifica, desenvolupa i
valora UD, seguint els
criteris establerts, i fa
una autoavaluació
crítica de les seves
intervencions amb
propostes o aportacions
de millora i d’innovació
No aporta cap reflexió
sobre el paper rellevant
que tenen les
pràctiques.
Fa reflexions molt
pobres sobre el paper
rellevant que tenen les
pràctiques.
Aporta alguna reflexió
sobre el paper rellevant
que tenen les
pràctiques, sense
desenvolupar
arguments, interpretació
i valoració.
Reflexiona sobre el
paper rellevant que
tenen les pràctiques,
desenvolupa arguments
i interpretació amb una
certa elaboració i
estableix relacions entre
les observacions fetes i
els continguts de
l’assignatura i amb
d’altres assignatures.
Reflexiona sobre el
paper rellevant que
tenen les pràctiques,
desenvolupa
arguments, aporta
interpretacions i
valoracions pertinents,
estableix relacions entre
pràctica i teoria i
identifica els
aprenentatges realitzats
en el període de
pràctiques.
No descriu situacions ni
estratègies
d’ensenyament-aprenen
tatge relacionades amb
la Menció.
Descriu les situacions i
les estratègies
d’ensenyament-aprenen
tatge relacionades amb
la Menció de manera
deficient.
Descriu les situacions i
les estratègies
d’ensenyament-aprenen
tatge relacionades amb
la menció que es donen
i es fan servir a l’aula
sense cap instrument
de recollida i sense
sistematizació de la
informació
Descriu i analitza les
situacions i les
estratègies
d’ensenyament-aprenen
tatge relacionades amb
la Menció que es donen
i es fan servir a l’aula
basant-se en registres i
instruments puntuals,
però no sistemàtics
Descriu, analitza i
interpreta les situacions
i les estratègies
d’ensenyament-aprenen
tatge relacionades amb
la Menció que es donen
i es fan servir a l’aula
basant-se en registres
sistemàtics i en
instruments adients.
Elabora les seves
produccions escrites
amb un nivell molt
insuficient de
competència lingüística
i comunicativa
Elabora les seves
produccions escrites
sense un nivell suficient
de competència
lingüística i
comunicativa
Elabora les seves
produccions escrites,
especialment els
documents finals, amb
competència lingüística
i comunicativa en
llengua escrita
acadèmica, formal
estàndard1; segueix els
criteris de presentació
formal acadèmica sobre
l’estructura i el contingut
propis de cada
document; i, malgrat
que presenta algunes
incorreccions i
inadequacions,
corregeix i millora els
seus escrits, seguint les
observacions,
correccions i
recomanacions que li fa
el seu professorat.
Elabora les seves
produccions escrites,
especialment els
documents finals, amb
competència lingüística
i comunicativa en
llengua escrita
acadèmica, formal
estàndard (vegeu la
nota 1) en totes les
seves produccions
escrites, especialment
en els documents finals;
segueix els criteris de
presentació formal
acadèmica sobre
l’estructura i el contingut
propis de cada
document; i, si escau,
els rectifica, de manera
coherent i rigorosa,
seguint les
observacions,
correccions i
recomanacions de
millora que li fa el seu
professorat.
Elabora totes les seves
produccions escrites
amb competència
lingüística i
comunicativa en llengua
escrita acadèmica,
formal estàndard
(vegeu la nota 1);
segueix els criteris de
presentació formal
acadèmica sobre
l’estructura i el contingut
propis de cada
document.
No mostra competència
lingüística i
comunicativa en llengua
oral acadèmica, formal
estàndard (vegeu la
nota 1).
No mostra competència
lingüística i
comunicativa en llengua
oral acadèmica, formal
estàndard (vegeu la
nota 1).
Mostra competència
lingüística i
comunicativa en llengua
oral acadèmica, formal
estàndard (vegeu la
nota 1) en totes les
seves presentacions
orals, individuals i de
grup; segueix els criteris
de presentació formal
acadèmica en relació a
l’estructura, al
contingut, a la capacitat
Mostra competència
lingüística i
comunicativa en llengua
oral acadèmica, formal
estàndard (vegeu la
nota 1) en totes les
seves presentacions
orals, individuals i de
grup; segueix els criteris
de presentació formal
acadèmica en relació a
l’estructura, al
contingut, a la capacitat
Mostra competència
lingüística i
comunicativa en llengua
oral formal estàndard
(vegeu la nota 1) en
totes les seves
presentacions orals,
individuals i de grup;
segueix els criteris de
presentació formal
acadèmica en relació a
l’estructura, al
contingut, a la capacitat
7. Planificar, dur a
terme i avaluar
unitats de
programació o altres
tipus d’intervencions
educatives en el
marc de la menció
corresponent.
8. Reflexionar sobre
el paper rellevant
que tenen les
pràctiques de la
menció, a l’escola,
en la formació inicial
del professorat.
9. Identificar i valorar
de manera
contextualitzada les
estratègies
d’ensenyament−apre
nentatge pròpies de
les àrees de la
menció.
Descriu les situacions i
les estratègies
d’ensenyament-aprenen
tatge de manera
deficient.
10. Elaborar
documents sobre
l’experiència de
pràctiques de la
menció que
presentin, de manera
adequada i amb la
deguda correcció
lingüística, la tasca
feta durant les
assignatures de
Pràctiques.
11. Saber explicar en
públic, de manera
sintètica i clara, la
seva experiència i
els aprenentatges,
especialment els
relacionats amb la
menció, fets a
l’escola de
pràctiques.
Descriu les situacions i
les estratègies
d’ensenyament-aprenen
tatge que es donen i es
fan servir a l’aula sense
cap instrument de
recollida i sense
sistematizació de la
informació
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 51
12. Mostrar una
actitud responsable i
participativa a
l’escola de
pràctiques.
No treballa en equip
amb els/les
companys/es de classe
ni amb els/les mestres
de l’escola.
de síntesi i de claredat,
propis de cada activitat;
però presenta
incorreccions i
inadequacions que, si
és necessari i possible
(exceptuant l’exposició
oral final), accepta i
corregeix, seguint les
observacions i
recomanacions que li fa
el seu professorat.
de síntesi i de claredat, de síntesi i de claredat,
propis de cada apartat; i propis de cada activitat.
té una predisposició
coherent i rigorosa amb
les observacions,
correccions i
recomanacions de
millora que li fa el seu
professorat.
El seu treball en equip
és manifestament molt
deficient.
Treballa en equip amb
els/les companys/es de
classe i amb els/les
mestres de l’escola, si
escau, i fa el que és
estrictament necessari
Treballa en equip,
comparteix i comunica
experiències i materials
amb els/les
companys/es de classe
i amb els/les mestres de
l’escola sempre que és
necessari
Treballa en equip,
comparteix experiències
i es comunica i coordina
amb els/les
companys/es de classe
i amb els/les mestres de
l’escola, sempre que hi
ha alguna ocasió, i
promou vincles de
coordinació per cercar
informació i preparar
materials i/o propostes
d’activitats de manera
conjunta.
Col·labora en la
dinàmica general de
l’aula amb moltes
deficiències.
Col·labora en la
dinàmica general de
l’aula sempre que se li
demana però sense
iniciativa personal.
Col·labora i s’integra en
la dinàmica de l’aula
amb iniciativa personal i
proposant activitats o
accions que pot
desenvolupar.
Col·labora i s’integra en
la dinàmica de l’aula
amb iniciativa personal i
proposant activitats o
accions que pot
desenvolupar i
demostra interès per
aprendre de les
situacions i orientacions
del/de la tutor/a.
No té una actitud
correcta i participativa
bàsica.
Té una actitud correcta i
participativa bàsica;
manté una assistència i
una puntualitat
constants al centre i a
les activitats en què ha
de participar, però amb
poca implicació.
Té una actitud
responsable i
participativa, amb un
bon nivell d’implicació;
manté una assistència i
una puntualitat
constants al centre i a
les activitats en què ha
de participar i en totes
les tasques
encomanades.
Té una actitud
responsable i
participativa amb un alt
nivell d’implicació;
manté una assistència i
una puntualitat
constants al centre, es
responsabilitza en totes
les tasques
encomanades; s’ofereix
per participar en altres
tasques; fa propostes
de millora; reflexiona i
valora les seves
tasques de forma crítica
i respectuosa amb el
professorat, alumnat i
altre personal del
centre.
13: Mostrar
predisposició a
treballar en equip, a
compartir
experiències, a
comunicar-se i a
coordinar-se.
14. Col·laborar amb No col·labora en la
dinàmica general de
els mestres
l’aula.
responsables de
l’escola en el
desenvolupament i la
posada en pràctica
d’unitats de
programació o altres
tipus d’intervenció
educativa de l’àrea o
les àrees de la
menció.
Té una actitud
manifestament
15. Mostrar una
actitud favorable a la incorrecte.
reflexió sobre la
pròpia pràctica i a la
necessitat d’una
formació permanent
en elements
conceptuals i
metodològics propis
de la menció,
valorant la seva
incidència en la
competència
professional.
Nota 1: Corresponent, com a mínim, al nivell C de català, ja que és el nivell de batxillerat i el que s’avalua a la
selectivitat. (Decret 152/2001, de 29 de maig, sobre avaluació i certificació de coneixements de català (DOGC 3406,
d’11 de juny).
Documents de
referència:
- Pla Docent: Objectius
- Elements d’avaluació: evidències corresponents a cada
apartat.
- Informe d’avaluació global
- Fitxa d’avaluació de l’escola.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 52
12.3 Avaluació de les exposicions orals
Es proposa utilitzar rubriques per avaluar les possibles exposicions orals durant els seminaris de
Pràctiques 3. A continuació es proposa una rúbrica que pot servir d’orientació.
Molt assolit
- Té una bona postura.
- Utilitza gestos que permeten
interactuar amb l’audiència i
que faciliten la comprensió del
1. Gestualitat discurs.
- Estableix contacte visual
i Mirada
amb tots els membres del
públic.
2. Volum,
entonacio,
ritme i
pronuncia
No assolit
- Té una postura inadequada.
- No utilitza gestos per
interactuar amb l’audiència i
facilitar la comprensió del
discurs.
- Mostra nombrosos tics
gestuals.
- Estableix molt poc contacte
visual amb el públic.
1
0,25
0
- El volum i l’entonació són
adequats. El missatge és
percebut per tothom.
- L’entonació és adequada i
evita la monotonia.
- El ritme és adequat: ni
massa lent ni massa ràpid.
- Fa les pauses quan són
necessàries
- La pronúncia dels sons i les
síl·labes és clara.
- El volum i l’entonació no són
sempre adequades: massa
alts o baixos.
- El ritme algunes vegades és
adequat i d’altres és
excessivament ràpid o lent.
- En ocasions, la pronúncia
dels sons no és clara i dificulta
la comprensió de les paraules.
- El volum és excessivament
alt o baix.
- L’entonació és monòtona, no
és variada.
- El ritme és excessivament
ràpid o lent.
- La pronúncia dels sons i les
síl·labes és confusa i fa
incomprensible la major part
del missatge.
1
0,5
0
S'ha ajustat al temps
S'ha ajustat més o menys
(20%) al temps establert o ha
hagut d'escurçar o allargar
l'exposició oral per ajustar-se
al temps establert.
Ha necessitat entre un 20 i un No s'ha ajustat al temps
30 % més del temps establert establert.
o li ha sobrat entre un 20 i un
30 % del temps establert
1
0,5
0,25
0
- L'explicació segueix un ordre
i una estructura evidents:
presentació, cos i conclusió.
- Es fa un ús correcte dels
connectors d’ordre i
temporals.
- Tanca l’exposició fent una
valoració del treball realitzat,
argumenta possibles millores i
s’acomiada agraint
l’assistència al públic i al
tribunal.
- L'explicació no és del tot
ordenada o l’orador no es
presenta.
- El discurs no té del tot
diferenciades les tres parts
(introducció, cos i conclusió) o
bé no inclouen tota la
informació que els pertoca.
- Es fan servir connectors per
estructurar i cohesionar el
discurs.
- Tanca l’exposició fent una
valoració del treball realitzat i
s’acomiada agraint
l’assistència al públic i al
tribunal.
- L'explicació no és del tot
ordenada o l’orador no es
presenta.
- El discurs no té del tot
diferenciades les tres parts
(introducció, cos i conclusió) o
bé no inclouen tota la
informació que els pertoca.
- Només en alguna ocasió es
fan servir connectors per
estructurar el discurs.
- Tanca l’exposició sense
valorar el treball i/o no
s’acomiada de l’audiència.
- L’explicació no és ordenada.
- El discurs no conté les tres
parts (introducció, cos i
conclusió).
- No utilitza connectors.
- No tanca l’exposició i no
gestiona bé el temps de
l’exposició.
2
1,75
0,75
0
- Empra un lèxic ric i específic
al tema, a l’audiència, al grau
de formalitat i al propòsit de la
comunicació.
- Utilitza les paraules clau.
- El llenguatge és l'adequat al
public.
- No sempre empra un lèxic
adequat al tema, a l’audiència,
al grau de formalitat i al
propòsit de la comunicació
- El llenguatge no és l'adequat
al public.
- Empra un lèxic inadequat al
tema i el llenguatge no es
l'adequat al public.
- Fa un us abusiu d'afegitons i
mots crossa
0,75
0,25
0
- Costa entendre quin és
l’objectiu del treball.
- No explica prou bé el
procediment o el contingut.
- No s’entén el que vol
explicar.
- El missatge conté un excés
d’incisos o construccions que
- Empra un lèxic molt ric i
específic, al tema, a
l’audiència, al grau de
5.
formalitat i al propòsit de la
Vocabulari,
terminologia comunicació.
i estructura - El llenguatge és l'adequat al
public.
de les
- Utilitza adequadament les
oracions
paraules clau.
1
6. Claredat i
concisió
Poc assolit
- No sempre té una postura
correcta.
- De vegades no interactua
amb l’audiència i utilitza
només alguns gestos que
faciliten la comprensió del
discurs.
- Només estableix contacte
visual amb una part del públic.
3. Control
del temps
4. Ordre,
estructura i
tancament
Assolit
- Descriu perfectament
- Descriu l’objectiu del treball.
l’objectiu del treball.
- El procediment i el contingut
- El procediment i el contingut s’entenen. El discurs és
s’entenen bé. El discurs és
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 53
divulgatiu, no hi ha continguts
superflus.
- Es distingeixen clarament les
idees principals i secundàries.
divulgatiu, no hi ha continguts - El missatge té algun
superflus.
contingut superflu.
- No distingeix clarament les
idees principals i secundàries.
aporten informació supèrflua o
òbvia.
- No explica prou bé el
procediment ni el contingut.
1,5
1
0,5
0
- Els documents impresos, les
diapositives, etc., presenten
alguns errors de forma
(ortografia) o de contingut.
- Tenen poca unitat d’estil i de
vegades dificulten la
comprensió de l’exposició.
- Els documents impresos, les
diapositives, etc., presenten
força errors de forma
(ortografia) o de contingut.
- Sembla que s’utilitzen per
omplir el temps o només per
ajudar el ponent.
- Els documents impresos, les
diapositives, etc., presenten
excessius errors de forma i de
contingut.
0,75
0,5
0
- Gairebé sempre respon amb
rigor i coneixement les
preguntes que li formula el
tribunal i/o el públic.
- Dóna respostes que mostren
poc coneixement del tema.
- Parla amb molt poca
convicció
- No respon amb rigor ni
coneixement les preguntes
que li formula l’audiència.
- No persuadeix l'audiència.
1,5
1
0,5
0
10
6,5
2,75
- Els documents impresos, les
diapositives, etc., no
presenten errors de forma
(ortografia) ni de contingut.
7. Mitjans de - Tenen una unitat d’estil i són
suport
adequats, necessaris i
pertinents per millorar la
comprensió de l’exposició.
1
- Respon amb rigor i
coneixement els objectius que
origina l’exposició les
8. Domini del preguntes que li formula el
tribunal i/o el públic.
tema
- Parla amb convicció i
persuadeix l'audiència.
Puntuació
maxima
Fonts d'informació
●
●
●
●
Alsina Masmitja (Coord) 2013. Rubriques per a l'avaluació de competències. Disponible a:
<http://hdl.handle.net/2445/53644>
Institut Ègara. Rúbrica sobre l'exposició oral a l'ESO. Disponible a:
<http://www.xtec.cat/alfresco/d/d/workspace/SpacesStore/dce8d88e-2c4a-4247-bf66-dc3c180929ba/Egara%20
exposici%C3%83%C2%83%C3%82%C2%B3%20oral.pdf
>
Secció Institut de Gurb. Rúbrica exposició oral 2n cicle. Disponible a:
<
https://sites.google.com/site/rubriquesgurb/home/expressio-oral/rubrica_exposici%C3%B3_oral_2n_cicle.pdf
>
VideosXtec. 2013. La rúbrica explicada pels alumnes de l'Escola La Roureda (Xarxa Competencies Bàsiques).
>
Disponible a: <https://www.youtube.com/watch?v=L1Bl-CkJ1Kg
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 54
12.4 Model de Fitxa d’avalució del Centre de Pràctiques
Pràcticum
Grau de Mestre d’Educació Primària
http://www.ub.edu/educacio/
Facultat d’Educació
Passeig de la Vall d’Hebron, 171 practicumEP@ub.edu
08035 Barcelona
INFORME D’AVALUACIÓ PRÀCTIQUES 3
(a complimentar per l’ESCOLA / centre formador)
CURS: 2016-2017
ESCOLA:
GRAU: MESTRE D’EDUCACIÓ
PRIMÀRIA
MUNICIPI:
PRÀCTICUM: PRÀCTIQUES 3
COGNOMS i NOM ALUMNE/A:
MESTRE/A ESTADA:
TUTOR/A UNIVERSITAT:
ASPECTES POSITIUS A DESTACAR DE L’ESTUDIANT EN PRÀCTIQUES
ASPECTES QUE CAL MILLORAR PER PART DE L’ESTUDIANT
VALORACIÓ GLOBAL DE LA TASCA DE L’ESTUDIANT
Apte▢
qualificació numèrica del 5 al 10
(màxim un decimal)
No apte▢
(assenyalar el que correspongui)
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 55
Responsable de Pràctiques del centre formador
(Signatura, Nom i Cognoms)
(Segell centre formador)
Mestre/a tutor/a
(Signatura, Nom i Cognoms)
RELACIÓ DEL/DE LA PROFESSOR/A DE LA FACULTAT D’EDUCACIÓ AMB EL
CENTRE FORMADOR
Contacte telefònic
Contacte per correu-e
Visita/es al centre formador
Si ▢ No ▢
Si ▢ No ▢
Si ▢ No ▢
AVALUACIÓ DEL/DE LA MESTRE/A
CRITERIS D’AVALUACIÓ
VALORACIONS i QUALIFICACIÓ
1. ACTITUD I RESPONSABILITAT EN
GENERAL
Qualificació numèrica:
●
●
●
●
Acompliment dels aspectes
relacionats amb l’assistència,
puntualitat i horari de permanència al
centre.
Actitud receptiva, de col·laboració,
responsabilitat, discreció i de respecte
vers l’escola i els seus membres
(professorat, alumnat i altres
professionals).
Disponibilitat a treballar en equip i a
compartir experiències i
aprenentatges
Capacitat d’identificar els punts febles
de la seva formació
2. COL·LABORACIÓ I INTEGRACIÓ EN LA
DINÀMICA DEL GRUP CLASSE I EN EL
DESENVOLUPAMENT I AVALUACIÓ
D’ACTIVITATS
D’ENSENYAMENT-APRENENTATGE.
●
●
Col·laboració i integració en la
dinàmica general de l’aula
Col·laboració i implicació en les
intervencions educatives realitzades i
en les que ha participat directament.
(Valoracions i comentaris)
Qualificació numèrica:
(Valoracions i comentaris)
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 56
●
●
Aportacions d’idees i propostes
didàctiques.
Interès demostrat per aprendre de les
situacions i orientacions del tutor/a.
3 OBSERVACIÓ I INTERPRETACIÓ DE
DIFERENTS PROCESSOS
D’ENSENYAMENT-APRENENTATGE A
L’AULA
●
●
Capacitat d’observació i anàlisi de
l’organització i la dinàmica del grup.
Capacitat d’identificació de situacions,
necessitats, dificultats i estratègies
d’ensenyament i aprenentatge
relacionades amb la menció.
Qualificació numèrica:
(Valoracions i comentaris)
4. DISSENY I DESENVOLUPAMENT DE
LES SEVES INTERVENCIONS
Qualificació numèrica:
●
(Valoracions i comentaris)
●
●
●
Adequació del disseny i
desenvolupament de les seves
intervencions didàctiques al context i
característiques de l’alumnat.
Programació d’activitats creatives i/o
amb intenció motivadora.
Els recursos i materials han estat els
adequats.
Ha previst els criteris d’avaluació de les
seves intervencions.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 57
12.5 Model de Fitxa d’avaluació Global
Pràcticum
Grau de Mestre d’Educació Primària
http://www.ub.edu/educacio/
Facultat d’Educació
Passeig de la Vall d’Hebron, 171 practicumEP@ub.edu
08035 Barcelona
INFORME D’AVALUACIÓ GLOBAL DE PRÀCTIQUES 3
(a complimentar pel professor/a tutor/a
DADES GENERALS
CURS: 2016-2017
GRAU: MESTRE D’EDUCACIÓ PRIMÀRIA
ASSIGNATURA: PRÀCTIQUES 3
ALUMNE/A:
PROFESSOR/A TUTOR/A DE LA FACULTAT:
EQUIP DOCENT:
CENTRE FORMADOR DE PRÀCTIQUES 3:
MUNICIPI DEL CENTRE FORMADOR DE PRÀCTIQUES 3:
INFORME D’AVALUACIÓ
(es poden utilitzar els ítems de la rúbrica d’avaluació)
QUALIFICACIÓ
Qualificació numèrica
(del 0 al 10 amb un decimal)
Activitats desenvolupades en el centre escolar [40%]
(Informe d’avaluació del centre formador) (c)
Activitats realitzades a Facultat [60%] (f)
QUALIFICACIÓ GLOBAL FINAL (c x 0,4)+(f x 0,6)
Data:
Signatura
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 58
12.6 Normativa de Pràctiques acadèmiques externes dels estudiants
La Normativa es pot descarregar de la següent URL:
http://www.ub.edu/feinaub/docs/normativa_practiques_2012.pdf
És important conèixer els articles 10 i 12 i 13 de l’esmentada normativa perquè s’hi s’enumeren els
drets i deures dels principals agents implicats en les Pràctiques: alumnes, centres formadors i
professorat de la UB:
Article 10. Drets i deures dels estudiants en pràctiques
1. Drets
a. Ser tutelat, durant el període d’execució de la pràctica, per un professor de la Universitat
de Barcelona, i per un professional de l’empresa o institució, per a la realització del
projecte formatiu.
b. Ser avaluat pel centre de la UB, i fer les proves i totes les activitats obligatòries
corresponents.
c. Obtenir un informe de l’empresa o institució on ha fet les pràctiques, amb menció expressa
de l’activitat desenvolupada, la durada i, si escau, del seu rendiment.
d. Percebre, en els casos que així s’estableixi, l’aportació econòmica prevista per l’empresa o
institució, en concepte de borsa o ajuda a l’estudi, i ser satisfeta en la manera que
oportunament determinin ambdues parts.
e. A la propietat intel·lectual i industrial en els termes establerts per la legislació reguladora de
la matèria.
f. Rebre informació de la Normativa de seguretat i prevenció de riscos laborals per part de
l’empresa o institució.
g. Complir l’activitat acadèmica, formativa i el règim de permisos següent, després de
comunicar‐ho per endavant a l’empresa o institució col·laboradora, d’acord amb l’article
10.2.j dels deures de l’estudiant:
○
○
○
Per exàmens, ja siguin finals o parcials.
Per tutories: l’estudiant té permís a les hores indispensables per a la tutoria.
El temps necessari per dur a terme activitats acadèmiques obligatòries i de
representació i participació universitària.
○ Per visita mèdica: l’estudiant té permís a les hores indispensables per assistir a la
visita mèdica.
○ Per malaltia: entre un 10 % i un 15 % de la durada total d’hores de les pràctiques
programades en el projecte formatiu. En aquest cas, l’estudiant pot ampliar el
període o l’horari de les pràctiques pel nombre d’hores de la malaltia, després d’una
justificació del comunicat mèdic.
○ Per altres supòsits justificats adequadament i consensuats entre l’empresa o
institució i la UB.
b. Disposar dels recursos necessaris perquè els estudiants amb discapacitat puguin accedir a
la tutela, informació, avaluació i al desenvolupament de les pràctiques en igualtat de
condicions.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 59
c. Conciliar, en el cas dels estudiants amb discapacitat, la realització de les pràctiques amb
les activitats i situacions personals derivades o connectades amb la situació de
discapacitat.
d. Gaudir de la cobertura d’una assegurança d’accident durant el període de realització de les
pràctiques, d’acord amb la pòlissa escolar obligatòria, i en el cas de ser més gran de 28
anys, de la pòlissa voluntària, la qual ha de ser gestionada per l’estudiant. Pel que fa a la
responsabilitat civil, la UB té subscrita una pòlissa que cobreix el risc de danys a tercers
derivats de la realització de les pràctiques.
e. A la protecció de les dades de caràcter personals derivades de la realització de les
pràctiques a l’empresa o institució.
f. Rebre la documentació relativa a les seves pràctiques.
g. Gaudir dels drets recollits en l’Estatut de la UB i en les seves normatives, i dels drets de
l’Estatut de l’estudiant.
2. Deures
a. Complir la normativa vigent relativa a pràctiques de la UB.
b. Conèixer i complir el pla de treball previst seguint les indicacions del tutor a l’empresa o
institució, sota la supervisió del tutor de la Universitat.
c. Mantenir contacte amb el tutor acadèmic durant tota la durada prevista de l’activitat i
informar‐lo de qualsevol incidència que pugui sorgir en el seu desenvolupament.
d. Incorporar‐se en la data acordada a l’empresa o institució, complir l’horari previst i
respectar‐ne les normes de funcionament, seguretat i prevenció de riscos laborals.
e. Desenvolupar el projecte formatiu i complir amb diligència les activitats acordades amb
l’empresa o institució, d’acord amb el projecte formatiu.
f. Elaborar i lliurar al tutor acadèmic la memòria final de pràctiques i qualsevol altre document
propi del centre, si escau.
g. Guardar confidencialitat sobre la informació interna de l’empresa o institució i no explotar
les dades obtingudes en la pràctica sense l’autorització expressa de l’entitat col·laboradora
i de la UB.
h. Mostrar, en tot moment, una actitud respectuosa cap a la política de l’empresa o institució,
salvaguardant el bon nom de la UB.
i. Respectar tots els deures de l’Estatut de la UB, les seves normatives i els deures de
l’Estatut de l’estudiant.
j. L’estudiant ha d’informar amb antelació l’empresa o la institució sobre l’assistència a
qualsevol activitat derivada del seu règim de permisos.
Article 12. Drets i deures dels tutors de l’empresa o institució
1. Drets
a. Que les pràctiques de l’estudiant no interfereixin en el desenvolupament normal de les
tasques i funcions de l’empresa o institució.
b. Obtenir la informació i el suport necessaris del tutor acadèmic per al compliment dels
objectius propis de la seva funció.
c. Resoldre el conveni de pràctiques i el programa formatiu conforme als motius previstos en
aquesta Normativa i en la legislació vigent.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 60
d. El tutor té dret a ser reconegut i acreditat per la UB per la seva tasca de tutoria, si així ho
sol·licita, d’acord amb l’article 17.2 d’aquesta Normativa.
e. Ser informat sobre la Normativa de pràctiques de la Universitat de Barcelona, i també del
projecte formatiu i de les condicions sota les quals es desenvolupa.
f. Rebre tota la informació i documentació referent a l’activitat desenvolupada per l’estudiant.
2. Deures
a. Acollir l’estudiant, organitzar i facilitar l’activitat per desenvolupar d’acord amb allò establert
en el projecte formatiu.
b. Tutelar i supervisar les activitats de l’estudiant, orientar i controlar el desenvolupament de
la pràctica, amb una relació basada en el respecte mutu i el compromís per l’aprenentatge.
c. Informar l’estudiant sobre l’organització i el funcionament de l’empresa o institució, i de la
normativa que sigui d’interès, especialment la relativa a la seguretat i als riscos laborals
aplicable a les pràctiques.
d. Coordinar amb el tutor acadèmic el desenvolupament de les activitats establertes en el
programa.
e. Emetre un informe per a l’estudiant que faci esment de l’activitat de pràctiques
desenvolupada, la duració i, si escau, del rendiment.
f. Emetre l’informe final sobre la pràctica duta a terme per l’estudiant a l’empresa o institució.
g. Proporcionar la formació complementària que necessiti l’estudiant per a la realització de les
pràctiques.
h. Proporcionar a l’estudiant els mitjans materials indispensables per al desenvolupament de
la pràctica.
i. Facilitar i estimular l’aportació de propostes d’innovació, millora i emprenedoria per part de
l’estudiant.
j. Facilitar al tutor acadèmic l’accés a l’empresa o institució per al compliment de les
obligacions pròpies de la seva funció.
k. Guardar confidencialitat en relació amb qualsevol informació de l’estudiant que conegui
com a conseqüència de l’activitat com a tutor.
l. lAjudar, en tot cas, l’estudiant en pràctiques mentre durin i a resoldre les qüestions de
caràcter professional que l’estudiant pugui necessitar per acomplir les activitats.
m. Lliurar el conveni de pràctiques complimentat abans de la incorporació de l’estudiant.
n. Complir les condicions contingudes en el Conveni de cooperació educativa regulador de
les pràctiques, incloses les modificacions del projecte formatiu que puguin ser necessàries
per al desenvolupament normal de la pràctica, i també la comunicació i resolució de
possibles incidències que puguin sorgir en el seu desenvolupament, i sobre el règim de
permisos de l’estudiant.
o. Respectar el règim de permisos de l’estudiant, tot facilitant l’assistència a les proves
d’avaluació i altres activitats obligatòries de les assignatures en què estigui matriculat, i
també a les reunions dels òrgans col·legiats de govern de la UB, entre d’altres.
Article 13. Drets i deures dels tutors acadèmics de la Universitat de Barcelona
1. Drets
a. Al reconeixement de la UB per la tasca com a tutor, si així ho sol·licita, d’acord amb l’article
17.2 d’aquesta Normativa.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 61
b. A ser informat de la Normativa que regula les pràctiques a les empreses, del projecte
formatiu i de les condicions sota les quals es desenvolupa l’estada de l’estudiant per
tutelar.
c. Tenir accés a l’empresa o institució col·laboradora, per al compliment dels objectius de la
seva funció.
d. Obtenir informació que sigui interessant per a l’empresa o institució després d’un acord de
les parts implicades.
2. Deures
a. Vetllar pel compliment del desenvolupament i del projecte formatiu, i garantir la
compatibilitat de l’horari de realització de les pràctiques amb les obligacions acadèmiques,
formatives i de representació i participació de l’estudiant.
b. Fer un seguiment efectiu de les pràctiques, coordinadament amb el tutor de l’empresa o
institució, i valorar les pràctiques a través de l’informe final que elabori.
c. Autoritzar les modificacions que hi pugui haver per al desenvolupament normal de les
pràctiques sense que alteri substancialment el programa formatiu i sempre amb l’acord
previ de l’empresa o institució.
d. Portar a terme el procés avaluador de les pràctiques dels estudiants.
e. Guardar el secret professional en relació amb qualsevol informació que conegui com a
conseqüència de la seva activitat com a tutor.
f. Informar l’òrgan responsable de pràctiques de la UB de les possibles incidències.
g. Supervisar, i si escau sol·licitar, l’adequada disposició dels recursos de suport necessaris
per assegurar que els estudiants amb discapacitat facin les seves pràctiques en condicions
d’igualtat d’oportunitats, no‐discriminació i accessibilitat universal.
h. Proporcionar a la Universitat la informació que sol·liciti en relació amb la pràctica de
l’estudiant.
i. Facilitar a l’estudiant l’assistència a les proves d’avaluació i altres activitats obligatòries de
les assignatures en què estigui matriculat, i també a les reunions dels òrgans col·legiats de
govern de la UB.
j. Complir les condicions contingudes en el Conveni de cooperació educativa regulador de
les pràctiques externes, incloses les modificacions del projecte formatiu que puguin ser
necessàries per al desenvolupament normal de la pràctica, i també la comunicació i
resolució de possibles incidències que puguin sorgir en el desenvolupament, i sobre el
règim de permisos de l’estudiant.
k. Coordinar i col·laborar amb el tutor de l’empresa o institució en el desenvolupament de les
activitats establertes en el projecte formatiu.
l. Facilitar al tutor de l’empresa o institució la informació necessària per al compliment de les
tasques pròpies de la seva funció.
m. Portar a terme la tutoria, controlar les condicions de desenvolupament i seguiment de les
pràctiques.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 62
12.7 Models de justificació de despeses.
Curs:
PRÀCTICUM
Despeses per desplaçaments en VEHICLE PERSONAL
NOM: ___________________________________________________________________
NIF: _____________________________________________________________________
PRÀCTICUM: _____________________________________________________________
ENSENYAMENT: Grau de Mestre d’Educació Primària
Data
Itinerari detallat
Matrícula
Kms (*)
Peatges
Total
Total Euros
(0,19 cèntims/Km)
El/la professor/a
Vist-i-plau
La Secretària Acadèmica
El/la coordinador/a
Irene de Vicente Zueras
Data:
OBSERVACIONS:
●
●
●
●
●
Els desplaçaments per Barcelona i l’àrea metropolitana s’han de fer en transport públic i seria convenient prioritzar el seu ús en la resta
de desplaçaments sempre que sigui possible
Els peatges s’han de justificar mitjançant el tiquet o rebut corresponent
Els rebuts d’aparcament només s’abonaran excepcionalment i per motius degudament justificats
Els impresos s’han d’entregar degudament signats pel/per la professor/a i pel/per la coordinador/a de pràctiques
Els impresos que no estiguin degudament complimentats, signats i justificats es retornaran al coordinador/a
*Podeu fer el càlcul del kilometratge al web: http://c1.cercalia.com/clients/mobilitatnou/client/
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 63
Curs:
PRÀCTICUM
Despeses per desplaçaments en TRANSPORT PÚBLIC
NOM: ________________________________________________________________________________
NIF: _________________________________________________________________________________
PRÀCTICUM: _________________________________________________________________________
ENSENYAMENT:Grau de Mestre d’Educació Primària
Data
Itinerari detallat
Mitjà de transport
Import
Total Euros
El/la professor/a
Vist-i-plau
La Secretària Acadèmica
El/la coordinador/a
Irene de Vicente Zueras
Data:
OBSERVACIONS:
●
●
●
Els desplaçaments han d’estar justificats mitjançant el tiquet o bitllet corresponent
Els impresos s’han d’entregar degudament signats pel/per la professor/a i pel/per la coordinador/a de pràctiques
Els impresos que no estiguin degudament complimentats, signats i justificats es retornaran al coordinador/a
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 64
12.8 GIPE, Gestió Integral de les Pràctiques Externes de la Universitat de Barcelona
A partir del curs 2015-2016 la Facultat d’Educació utilitza l’aplicació GIPE, de Gestió Integral de
Pràctiques Externes. El GIPE facilita la informació als estudiants en el procés de tria de centre
formador i centralitza la gestió de les pràctiques d'estudiants en una sola aplicació. Enguany el
GIPE permet simplificar la confecció del Projecte Formatiu de cada estudiant de Pràctiques de la
Facultat.
http://www.ub.edu/feinaub/estudiants_practiques.html
http://www.ub.edu/gipe/action/autenub
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 65
12.9 Respostes a les Preguntes Més Freqüents (PMF) de l’alumnat
A partir de les preguntes més freqüents plantejades per l’alumnat del Pràcticum del Grau de
Mestre d’Educació Primària s’ha elaborat el següent document. L’original es pot consultar al
Campus Virtual de Coordinació del Pràcticum del Grau.
Grau: Mestre d’Educació Primària
Matèria: Pràcticum
Curs 2016-2017
Respostes a les “Preguntes Més Freqüents” (PMF)
Octubre de 2016, versió 1.6
Elaboració:
Comissió de Pràctiques del Grau de Mestre d’Educació Primària
Facultat d’Educació - Universitat de Barcelona
Informació bàsica
On puc trobar informació de les Pràctiques del Grau de Mestre de Primària?
●
●
A la web de la Facultat, a l’apartat del Pràcticum del Grau: h
ttp://www.ub.edu/educacio/educacio-primaria/practicum
L’alumnat matriculat també trobarà informació al Campus Virtual de cada assignatura de Pràctiques
On puc consultar els Plans Docents de Pràctiques 1, 2 i 3?
Trobaràs els enllaços als corresponents Plans Docents a la Web del Grau. També pots clicar els següents enllaços:
●
●
●
●
●
●
●
●
●
●
Pla Docent Pràctiques 1
Pla Docent Pràctiques 2
Pla Docent Pràctiques 3 Educació Visual i Plàstica
Pla Docent Pràctiques 3 Educació Musical
Pla Docent Pràctiques 3 Llengües Estrangeres
Pla Docent Pràctiques 3 Educació Física
Pla Docent Pràctiques 3 Atenció a la Diversitat
Pla Docent Pràctiques 3 Aprofundiment Curricular
Pla Docent Pràctiques 3 Tecnologies Digitals per a l'Aprenentatge
Pla Docent Pràctiques 3 Tecnologies Biblioteques Escolars
Quin és el calendari de les Pràctiques 1, 2 i 3?
El calendari pot variar cada curs en funció del calendari acadèmic. El calendari es publica a la web del Grau de Mestre
d’Educació Primària i al Campus Virtual a principis de curs, abans del període de matriculació
http://www.ub.edu/educacio/educacio-primaria/practicum]. Durant les setmanes de pràctiques cal anar un dia a la setmana a la
[
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 66
Facultat per a les classes de Pràctiques, en l’horari corresponent.
Qüestions sobre les escoles i centres formadors
En quines escoles puc fer pràctiques?
Durant el primer semestre sortirà publicada al Campus Virtual de cada assignatura del Pràcticum la llista d’escoles on es poden
fer pràctiques.
En quins municipis puc fer les Pràctiques?
La Comissió de Pràctiques procurarà (*) que hi hagi centres de Pràctiques en els següents Municipis:
Barcelonès
Badalona, Barcelona, L’Hospitalet de Llobregat, Sant Adrià del Besòs, Santa Coloma de
Gramenet
Baix Llobregat
Castelldefels, Cornellà de Llobregat, El Prat de Llobregat, Esparreguera, Esplugues de Llobregat,
Gavà, Martorell, Molins de Rei, Sant Andreu de la Barca, Sant Boi de Llobregat, Sant Feliu de
Llobregat, Sant Joan Despí, Sant Vicenç dels Horts i Viladecans
Maresme
Mataró, Premià de Mar, Pineda de Mar i El Masnou.
Vallès Oriental
Granollers, Mollet del Vallès
Vallès Occidental
Terrassa, Sabadell, Rubí, Cerdanyola del Vallès, Ripollet, Montcada i Reixac i Santa Perpètua de
Mogoda
Garraf
Sitges, Vilanova i la Geltrú i/o Sant Pere de Ribes
Alt Penedès
Vilafranca
Anoia
Igualada
Bages
Manresa
Osona
Vic
(*) La disponibilitat de places dependrà de l’oferta de places per part dels centres formadors d’aquests municipis. Puntualment es
poden oferir places en altres municipis tenint en compte la disponibilitat dels centres formadors i quan hi hagi més de 5 estudiants
matriculats en un mateix municipi.
M’agradaria fer les pràctiques en uns escola determinada. Què puc fer?
Has de tenir en compte que:
●
●
●
●
●
●
Només es poden fer pràctiques en Centres formadors, reconeguts com a tals pel Departament d'Enseyament:
http://educacio.gencat.cat/portal/page/portal/Educacio/PCentrePrivat/PCPInici/PCPGestioAcademica/PCPSeleccioCent
resFormadors
La UB treballa habitualment només amb els centres dels principals municipis de les comarques següents: Barcelonès,
Baix Llobregat, Maresme, Vallès Oriental, Vallès Occidental i Garraf. També amb escoles d'Igualada, Manresa i
Vilafranca del Penedès i Vic.
aplicació
Les escoles interessades en tenir estudiants de la UB han de
reservarles places de pràctiques a través de l'
del Departament d’Ensenyament:
Recomanem als centres interessats que es posin també en contacte amb la Comissió de Pràctiques per correu-e:
practicumep@ub.edu
Les places que ofereixen les escoles NO es poden reservar per a un alumne en concret
.
El criteri per assignar les places de pràctiques és l’expedient acadèmic de l’estudiant.
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 67
●
L'alumnat interessat en fer pràctiques en una escola rural ha de posar-se en contacte amb la Comissió de Pràctiques a
principis de curs
Puc fer les pràctiques en un Centre de Formació d’Adults d’una presó o en una aula hospitalària?
Les Pràctiques 3 de la menció d’Atenció a la Diversitat es poden fer en escoles ordinàries i també en alguns Centres de Formació
d’Adults (CFA) de presons i en algunes aules hospitalàries. L’oferta depèn de les places que reservin els centres formadors cada
curs.
Voldria fer les pràctiques en una escola rural.
Com ho he de fer per demanar escola?
Cal posar-se en contacte amb la Comissió de Pràctiques a principis de curs.
Puc fer totes les pràctiques del Grau a la mateixa escola?
No. Les Pràctiques 1 i les Pràctiques 2 s’han de fer obligatòriament en centres de pràctiques diferents. Volem que tinguis
l’oportunitat de conèixer tipologies d’escoles i projectes educatius diferents. Les Pràctiques 3 es poden fer en el mateix centre
formador on s’hagin fet les Pràctiques 1 o 2.
Puc fer les Pràctiques 1 i les Pràctiques 2 a la mateixa escola?
No. Volem que coneguis diferents realitats i diferents centres educatius.
Puc fer les Pràctiques a l’escola on treballo?
Segons la normativa de Pràctiques externes de la Universitat de Barcelona no es pot tenir cap relació laboral amb el centre
formador on es facin les pràctiques, excepte en casos degudament justificats, valorats i aprovats per Cap d’Estudis. No obstant
això, en cas d’autoritzar‐les, s’hauran de dur a terme en un horari no coincident amb el laboral.
Donat el cas que algun estudiant necessiti una excepcionalitat al requisit esmentat, cal que segueixi el següent protocol:
1) Cal presentar una sol·licitud per escrit adreçat a Cap d’Estudis a les oficines de Graus (3a planta Migdia I), en la qual
cal adjuntar:
a) Còpia del contracte laboral, en la qual es vegi l’horari de l’estudiant.
b) Compromís personal de l’estudiant, signat, de fer les 24 hores de pràctiques setmanals en l’horari laboral del
personal docent del centre formador. L’incompliment d’aquest compromís suposa suspendre les pràctiques.
c) Document del director/a del centre en el qual especifiqui que accepta que l’estudiant faci les pràctiques
corresponents al mateix centre, per al curs en qüestió.
2) Resolució: Cap d’estudis valorarà si l’estudiant compleix tots els requisits anteriors i li comunicarà per escrit. En el cas
que sigui favorable, aquest fet no garanteix a l’estudiant que ja tingui la plaça reservada en el centre en el qual treballa,
sinó que cal tenir en compte els següents dos factors.
a) Cal que el centre formador reservi places de pràctiques per als estudiants de la UB.
b) Cal que l’estudiant pugui escollir una plaça en l’esmentat centre, atès que les places no es poden reservar
per a un estudiant determinat ja que que el criteri d’adjudicació es basa en l’expedient de l’estudiant.
Puc fer les Pràctiques en una escola on hi treballa o estudia un familiar?
No es poden fer pràctiques en una escola on hi treballi un familiar fins al segon grau de parentiu
No es poden fer pràctiques en una escola on hi estudia un fill o una filla.
Puc fer les Pràctiques a l’escola on vaig fer Primària?
Si. De tota manera com que ja coneixes l’escola hauries de valorar si conèixer altres centres i altres realitats educatives t’ajudarà
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 68
més, o no, en la teva formació inicial com a mestre/a. També has de tenir en compte el criteri per adjudicar el centre de
pràctiques és l’expedient acadèmic. Qui té millor expedient té prioritat.
Qüestions sobre la tria de centre formador
Quan hauré de triar escola per fer pràctiques?
A la web del Grau hi ha el procediment i calendari de tria de centre per a cada Pràcticum
Puc triar l’escola de pràctiques que jo vulgui?
No. Només es pot triar una escola de les de la llista i torn corresponent a les teves pràctiques. La tria d’escola es fa a través de
l’aplicació de Gestió Integral de Pràctiques Externes (GIPE) de la UB
Què és el GIPE?
El GIPE és el sistema de Gestió Integral de Pràctiques Externes (GIPE)
de la UB que serveix per gestionar les places de
pràctiques dels centres formadors i l’adjudicació als estudiants.
Per què m’he d’inscriure al GIPE si ja estic matriculat/da
Quan t’inscrius a una convocatòria del GIPE acceptes el tractament de les dades personals i la cessió als centres formadors i al
Departament d’Ensenyament. Aquesta cessió de dades és imprescindible per poder gestionar la tria l’adjudicació de centre
formador.
Estic matriculada de Pràctiques en el torn de matí. Puc triar una escola vinculada al torn de
tarda?
No. Només pots triar places de Pràctiques de les escoles i centres formadors vinculats al torn matriculat
Estic matriculada de Pràctiques en el torn de tarda. Puc triar una escola vinculada al torn de
matí?
No. Només pots triar places de Pràctiques de les escoles i centres formadors vinculats al torn matriculat
Qüestions sobre les classes de Pràctiques
Quin dia i a quina hora són les classes de Pràctiques?
Assignatura
Dia de classe
Estudiants matriculades
als grups de mati
Estudiants matriculades
als grups de tarda
Pràctiques 1
divendres (1er semestre)
10:30 - 12:30
17:30 - 19:30
Pràctiques 2
divendres (2on semestre
10:30 - 12:30
17:30 - 19:30
Pràctiques 3
dimarts (2on semestre)
10:30 - 12:30
17:30 - 19:30
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 69
Nota: l’assistència a les classes de Pràctiques 1, 2 i 3 és obligatòria. En el Pràcticum del Pla d’Estudis del Grau no hi ha
modalitat d’avalució única
És obligatòria l’assistència a les classes de Pràctiques?
Si. Les assignatures de Pràctiques NO es poden fer en modalitat d’avaluació única.
No puc anar a les classes de Pràctiques. Puc presentar-me a avaluació única?
No, el Pla Docent de les diferents assignatures de Pràctiques del Grau no preveu la modalitat d’avaluació única. L’assistència a
les classes de Pràctiques és obligatòria, igual que les pràctiques en el centre educatiu escollit per l’estudiant.
Estic matriculada de Pràctiques en el torn de matí.
Puc anar a les classes de Pràctiques dels grups de tardes?
No. Cal anar a les classes de Pràctiques en l’horari del torn matriculat
Estic matriculada de Pràctiques en el torn de tarda.
Puc anar a les classes de Pràctiques dels grups de matins?
No. Cal anar a les classes de Pràctiques en l’horari del torn matriculat
Horaris de les pràctiques
En quin horari s’han de fer les Pràctiques?
L’horari d’estada a l’escola, serà el corresponent a l’horari de docència i permanència del professorat del centre triat (6 hores
diàries)
He de fer Pràctiques 1 i treballo a les tardes. Puc fer les pràctiques només en horari de matins?
No. El calendari aprovat per la Facultat només preveu fer 6 hores de pràctiques diàries durant les pràctiques, en l’horari complert
de l’escola triada. Algunes escoles fan horaris intensius. Si es tria una de les places d’aquestes escoles les pràctiques són de
8:30 a 14:30.
He de fer Pràctiques 2 i treballo a les tardes. Puc fer les pràctiques només en horari de matins?
Si. Es poden fer 4 hores de pràctiques diàriesen horaris de matins. Cal fer una sol·licitud adreçada a la Cap d’Estudis:
http://www.ub.edu/educacio/educacio-primaria/practicum-ii
Les Pràctiques 2 en horari de matins tenen una durada més llarga.
He de fer Pràctiques 3 i treballo a les tardes. Puc fer les pràctiques només en horari de matins?
Si. Es poden fer 4 hores de pràctiques diàries en horaris de matins
. Cal fer una sol·licitud adreçada a la Cap d’Estudis:
http://www.ub.edu/educacio/educacio-primaria/practicum-iii
Les Pràctiques 3 en horari de matins tenen una durada més llarga i cal complementar-les amb una activitat que es definirà per a
cada menció.
Altres qüestions
Qui avalua les Pràctiques? L’escola o el professorat de Pràctiques?
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 70
El professorat de la Facultat és el responsable de qualificar l’assignatura, tenint en compte els diferents aspectes del Pla Docent
i la següent distribució percentual:
●
60 % valoració de la Facultat
●
40 % valoració de l’escola.
Per aprovar l’assignatura és imprescindible haver aprovat les dues parts. Un cop finalitzades les pràctiques la nota del centre és
inapel·lable.
Puc fer dues pràctiques el mateix curs?
Si. Per dur a terme Pràctiques 2 s’ha de tenir aprovada Pràctiques 1.
Si. Per dur a terme Pràctiques 3 s’ha de tenir aprovada Pràctiques 2.
Jo ja tinc experiència a Educació Primària. Puc convalidar les Pràctiques?
La Facultat de Formació del Professorat pot reconèixerl’experiència laboral realitzada
●
Per a les Pràctiques 1 i 2, exclusivament com a docent generalista
●
Per a les Pràctiques 3, com a docent especialista, en l’etapa d’educació primària.
●
En aquests casos, l’alumne no realitzarà l’estada presencial al centre de pràctiques però haurà d’anar a les classes de
Pràctiques de la Facultat i presentar totes les evidències d’avaluació que se li requereixin.
●
La qualificació de l'estada al centre serà de 6,0 Aprovat
Per demanar aquest reconeixement, la persona interessada haurà de presentar a la Secretaria d'Estudiants i Docència una
sol.licitud formal, per escrit i amb registre d’entrada adreçada a la cap d’estudis. Tota la informació és a la web de la Facultat:
http://www.ub.edu/educacio/educacio-primaria/practicum
Tinc dubtes que no puc aclarir amb les anteriors respostes. Amb qui he de parlar?
Pots adreçar-te a la Comissió de Pràctiques del Grau de Primària. Pots enviar un correu-e a practicumep@ub.eduamb els teus
dubtes. També pots parlar amb el coordinador els dijous de 12 a 13 o de 15 a 16, prèvia sol·licitud per correu-e:
practicumep@ub.edu
. La Comissió de Pràctiques està formada per:
●
Miquel Colomer (Coordinador)
●
Ferran Candela
●
Sandra Gallardo
●
Isabel Requejo
●
Alba Ambrós
●
Gemma Sala
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 71
13 Bibliografia, documentació i fonts d’informació
Comissió de Pràctiques del Grau de Mestre d’Educació Primària (2015): Coordinació del
Professorat de Pràctiques (1, 2 i 3) del Grau en Educació Primària. A:
https://campusvirtual2.ub.edu/course/view.php?id=6601
Comissió de Pràctiques del Grau de Mestre d’Educació Primària (2015): Guia pel Centre
Formador/Escola del Pràcticum del Grau de Mestre d’Educació Primària.
Departament d’Educació, Generalitat de Catalunya (2009). Del currículum a les programacions. A:
http://www.xtec.cat/alfresco/d/d/workspace/SpacesStore/1bc9a04d-7d32-4027-a1c0-fdd779a6e2f9
/del_curriculum_a_les_programacions.pdf
Departament d’Ensenyament, Generalitat de Catalunya (2016). El currículum a l’escola i a l’aula.
A: http://ateneu.xtec.cat/wikiform/wikiexport/cursos/curriculum/inf_pri/cape/index
Facultat d’Educació (2016): Web del Grau de Mestre d’Educació Primària. A:
http://www.ub.edu/educacio/educacio-primaria/educacio-primaria
Generalitat de Catalunya. Departament d’Ensenyament (2013). ORDRE ENS/85/2013, de 7 de
maig, per la qual es regula el procediment per a la gestió de les pràctiques dels estudiants dels
graus de mestre i del màster del professorat de secundària, i s’obre la convocatòria per a la
selecció de centres educatius sostinguts amb fons públics per al període 2013 al 2017. A:
http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/AppJava/PdfProviderServlet?versionId=1300112&type=01
Mauri, T; Onrubia, J.; Colomina, R.M. i Clarà (2016): M.Espacios de formación compartida
escuela-universidad en el prácticum. Revista Aula, 256:12-16
Muntsa Calbó Angrill, Muntsa (Coord.) (2009). Guia per a l’avaluació de competències en el
pràcticum de Mestre/a. Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya. A:
http://www.aqu.cat/biblioteca_fitxa/index.aspx?idioma=ca-ES&id=10305
Universitat de Barcelona (2012). Normativa reguladora dels Plans Docents de les assignatures i
de l’avaluació i la qualificació dels aprenentatges. A:
http://www.ub.edu/acad/noracad/avaluacio.pdf
Universitat de Barcelona (2012). Normativa de Pràctiques Acadèmiques externes dels estudiants
de la Universitat de Barcelona. A: h
ttp://www.ub.edu/feinaub/docs/normativa_practiques_2012.pdf
Guia per al Professorat de Pràctiques 3del Grau de Mestre d’Educació Primària - UB. Curs 2016-2017 72