Svenneprøven er en ferdighetsprøve i håndverksfag og er den avsluttende eksamen som fører til svennebrev. Svenneprøven består av en teoretisk del og en praktisk prøve som varer fra én til ti arbeidsdager avhengig av fag og fylkeskommune.
svenneprøve
Hva består svenneprøven av?
Når prøvenemnda lager svenneprøven tar de utgangspunkt i kompetansemålene for faget eller den interne opplæringsplanen i en bedrift. Den praktiske prøven består av tre deler: en planleggingsdel, en gjennomføringsdel og en dokumentasjonsdel som består av egenvurdering og oppsummering. Kandidaten skal levere et fullverdig salgbart produkt eller en fullgod tjeneste i henhold til oppgaven definert i svenneprøven.
Hvem kan melde seg til svenneprøve?
Lærlinger som har fullført læretiden i en bedrift, elever som har gjennomført fagopplæring i skole, og personer som har lang og relevant arbeidserfaring (praksiskandidat) kan avlegge svenneprøven. Lærlinger skal meldes opp til svenneprøve som ligger nærmest utløpet av læretiden, tre måneder før eller etter fullført læretid er vanlig slingringsmonn men bedriften kan søke om forlenget læretid. Bestått eksamen fra videregående skole kan gi fritak for teoriprøven. Kandidater som ikke har vært lærling på lærekontrakt, må dokumentere 25 prosent lengre praksis i faget enn den fastsatte læretid før prøven kan avlegges og må avlegge den teoretiske eksamenen før de melder seg opp til svenneprøven. Etter bestått svenneprøve blir det utstedt svennebrev.
Vurdering av svenneprøve
Svenneprøven utarbeides og bedømmes av en prøvenemnd i det aktuelle faget, og blir vanligvis gjennomført i bedrift. Nemnda består av leder og et medlem som begge deltar ved oppstart og innlevering, samt har tilsyn underveis i svenneprøven. Ved uenighet om karaktersetting har leder dobbeltstemme. Svenneprøven vurderes med ikke bestått, bestått eller meget godt bestått. Ved meget godt bestått kan prøvenemnda innstille til medalje som tildeles sammen med svennebrevet.
Mellom 91 og 94 prosent består fag- og svenneprøven, noe som tyder på at de oppmeldte kandidatene er godt forberedt.
Ved ikke bestått har kandidaten anledning til å klage. Ved en klage skal nemnda få anledning til å begrunne sin avgjørelse før kandidaten eventuelt velger å opprettholde klagen som da behandles av en klagenemnd. Klagenemndas beslutning er endelig. Ved stryk kan kandidaten velge å gå opp til ny prøve etter seks måneder.
Historisk bakgrunn
Svenneprøve ble innført i laugstiden (i Danmark og Norge 1762) som kontrollmiddel for lærlingenes opplæring i de forskjellige håndverksfag. Prøven falt bort sammen med laugene ved lov av 1839, som forbød opprettelse av nye laug og brakte de gamle til opphør. Den siste rest av den gamle svenneprøve ble opphevet i 1866, da det ble innført uinnskrenket næringsfrihet uten prøveavleggelse eller godtgjøring av fagdyktighet. Det førte til mange misligheter, og i 1881 ble det innført frivillig svenneprøve. Da dette ikke var tilfredsstillende, ble svenneprøve ved lov i 1894 gjort til betingelse for oppnåelse av håndverksborgerskap.
Les mer i Store norske leksikon
Eksterne lenker
-
Hovedoppgave i bunadtilvirkerfaget: søm av Vestfoldbunad, modell 1956Av Barbro Storlien.Lisens: CC BY SA 3.0
-
Svenneprøve ved Norsk Flid Husfliden Moss, innprøving av liv til HerregårdsbunadAv Barbro Storlien.Lisens: Begrenset gjenbruk
Kommentarer
Kommentarer til artikkelen blir synlig for alle. Ikke skriv inn sensitive opplysninger, for eksempel helseopplysninger. Fagansvarlig eller redaktør svarer når de kan. Det kan ta tid før du får svar.
Du må være logget inn for å kommentere.