Doctorando de Historia Contemporánea en la Universidad de Girona con el grupo de investigación Trabajo, Instituciones y Género de la Universidad de Barcelona. Máster en Investigación en Humanidades por la Universitat de Girona con premio extraordinario (2020). Graduado en Historia por la Universitat de Girona con premio extraordinario (2019). Máster en Formación del Profesorado de ESO y Bachillerato, Formación Profesional y Enseñanza de Idiomas con premio extraordinario (2021). https://www.linkedin.com/in/llu%C3%ADs-coromina-verdaguer-b525a11a5/
The “Other” Genius: A Historical Approach to Genius, Giftedness, and Gender (organiser: Victoria ... more The “Other” Genius: A Historical Approach to Genius, Giftedness, and Gender (organiser: Victoria Molinari, Andrea Graus, Violeta Ruiz; all Milá y Fontanals Institute on Humanities Research-Spanish National Research Council (IMF-CSIC), chair: Annette Mülberger, University of Groningen). Eleventh Conference of the European Society for the History of Science (Barcelona, Pompeu Fabra University, 2024).
International Studies Symposium: Social mobility, gender, workshop, and business in Mediterranean... more International Studies Symposium: Social mobility, gender, workshop, and business in Mediterranean Europe (19th and 20th centuries) (Barcelona, Grup d'Història del Treball, Universitat de Barcelona, Secció d'Història Contemporània i Món Actual, Laboratoire de Recherche Historique Rône-Alpes, École Française d'Athènes, Institut universitaire de France, 2024)
9 de maig de 2024, 19 h, Arxiu Municipal de Girona
La conferència té com a objectiu rastrejar la... more 9 de maig de 2024, 19 h, Arxiu Municipal de Girona
La conferència té com a objectiu rastrejar la trajectòria del metge gironí Josep Pascual i Prats (1854-1931). Fou facultatiu de l'Hospital Provincial de Santa Caterina de Girona, degà del cos facultatiu de beneficència provincial de Girona, president del Sindicado Médico i del Colegio de Médicos de la província de Girona, creador i director dels butlletins d'ambdues organitzacions, i impulsor de l'Index Medicus Hispanus. La seva tasca professional i científica convisqué i interaccionà amb els seus interessos culturals i s'implicà en algunes de les principals institucions culturals gironines, com l'Asociación Literaria de Gerona, la Revista de Gerona, el Museu Provincial d'Antiguitats y Belles Arts o el Casino Gerundense.
Les seves activitats el dugueren a relacionar-se amb diferents representants de les elits socials gironines i de l'oligarquia mèdica catalana i espanyola. Per tant, fou un dels professionals de la salut més remarcables de la Catalunya contemporània.
Presentació d'una guia de la col·lecció «Quaderns de la Revista de Girona»,
titulada L’esport mod... more Presentació d'una guia de la col·lecció «Quaderns de la Revista de Girona», titulada L’esport modern, de Lluís Coromina Verdaguer. La presentació de l'obra serà a càrrec de Carles Santacana, historiador, el dijous 15 de febrer, a les 19.00 h, a l'aula A de la Casa de Cultura de Girona (pl. de l’Hospital, 6). Intervencions de Jordi Camps, vicepresident quart i diputat de Cultura de la Diputació de Girona; Lluís Coromina Verdaguer, autor del llibre i historiador; Carles Santacana, catedràtic d'història contemporània de la Universitat de Barcelona; i Rosa M. Gil i Tort, historiadora i directora de la col·lecció.
Workshop Epidemics and their determinants: Past and present (Barcelona, Universitat Oberta de Cat... more Workshop Epidemics and their determinants: Past and present (Barcelona, Universitat Oberta de Catalunya, Open University of Catalonia, February 8 – 9, 2024)
3e séminaire DicoPolHiS (Dictionnaire Politique et Historique de la Santé) : « Réécrire l’histoir... more 3e séminaire DicoPolHiS (Dictionnaire Politique et Historique de la Santé) : « Réécrire l’histoire de la santé du point de vue de la fin de ses objets. XVIIIe-XXIe siècles » (Le Mans Université). Voir: https://dicopolhis.univ-lemans.fr/fr/index.html
XVI Congreso de la Asociación de Historia Contemporánea (2023): «Miradas al pasado, miradas al presente. Nuevos horizontes de la historiografía contemporánea», 2023
XVI Congreso de la Asociación de Historia Contemporánea (2023): «Miradas al pasado, miradas al presente. Nuevos horizontes de la historiografía contemporánea», 2023
XVI Congreso de la Asociación de Historia Contemporánea (2023): «Miradas al pasado, miradas al presente. Nuevos horizontes de la historiografía contemporánea», 2023
European Association for the History of Medicine and Health, 2023
Fin-de-siècle Catalan and Spanish medicine journals were filled with proclamations of the «profes... more Fin-de-siècle Catalan and Spanish medicine journals were filled with proclamations of the «professional crisis» and proposals to overcome this setback drafted by doctors. This study, following the sociocultural historiography of medicine, explores the making, evolution, and sociocultural process of appropriation of the professional identity by doctors that are embodied in the obituaries published in Catalonia between the late nineteenth century and early twentieth century. It is worth to note that Catalonia, located on the periphery of the Iberian Peninsula, represents a paradigmatic example —with its particularities and comparable elements— of a process that is present throughout Spain. In the junction between memory and oblivion, considering similarities and dissimilarities, changes, and continuities, according to the vectors of space, time and ideology of the memorial artefacts and the promoters of this places of memory, especially the mythologizing narratives that were told. The great professional battle horse at the turn of the century in Spain was the compulsory nature of membership of a professional association, a key factor in the making of professional identity: it was a long litigation with highs and lows between 1898 and 1917. In addition, the increasing social medicalisation, the epidemiological, nutritional, and demographic transitions, the professionalisation, specialisation and institutionalisation of medicine, the introduction of scientific positivism, and the advent of the bacteriological era should be considered to have a panoramic view of the phenomenon. However, the heterogeneity of social classes within the medical profession did not experience and report the professional crisis in the same likewise.
The “Other” Genius: A Historical Approach to Genius, Giftedness, and Gender (organiser: Victoria ... more The “Other” Genius: A Historical Approach to Genius, Giftedness, and Gender (organiser: Victoria Molinari, Andrea Graus, Violeta Ruiz; all Milá y Fontanals Institute on Humanities Research-Spanish National Research Council (IMF-CSIC), chair: Annette Mülberger, University of Groningen). Eleventh Conference of the European Society for the History of Science (Barcelona, Pompeu Fabra University, 2024).
International Studies Symposium: Social mobility, gender, workshop, and business in Mediterranean... more International Studies Symposium: Social mobility, gender, workshop, and business in Mediterranean Europe (19th and 20th centuries) (Barcelona, Grup d'Història del Treball, Universitat de Barcelona, Secció d'Història Contemporània i Món Actual, Laboratoire de Recherche Historique Rône-Alpes, École Française d'Athènes, Institut universitaire de France, 2024)
9 de maig de 2024, 19 h, Arxiu Municipal de Girona
La conferència té com a objectiu rastrejar la... more 9 de maig de 2024, 19 h, Arxiu Municipal de Girona
La conferència té com a objectiu rastrejar la trajectòria del metge gironí Josep Pascual i Prats (1854-1931). Fou facultatiu de l'Hospital Provincial de Santa Caterina de Girona, degà del cos facultatiu de beneficència provincial de Girona, president del Sindicado Médico i del Colegio de Médicos de la província de Girona, creador i director dels butlletins d'ambdues organitzacions, i impulsor de l'Index Medicus Hispanus. La seva tasca professional i científica convisqué i interaccionà amb els seus interessos culturals i s'implicà en algunes de les principals institucions culturals gironines, com l'Asociación Literaria de Gerona, la Revista de Gerona, el Museu Provincial d'Antiguitats y Belles Arts o el Casino Gerundense.
Les seves activitats el dugueren a relacionar-se amb diferents representants de les elits socials gironines i de l'oligarquia mèdica catalana i espanyola. Per tant, fou un dels professionals de la salut més remarcables de la Catalunya contemporània.
Presentació d'una guia de la col·lecció «Quaderns de la Revista de Girona»,
titulada L’esport mod... more Presentació d'una guia de la col·lecció «Quaderns de la Revista de Girona», titulada L’esport modern, de Lluís Coromina Verdaguer. La presentació de l'obra serà a càrrec de Carles Santacana, historiador, el dijous 15 de febrer, a les 19.00 h, a l'aula A de la Casa de Cultura de Girona (pl. de l’Hospital, 6). Intervencions de Jordi Camps, vicepresident quart i diputat de Cultura de la Diputació de Girona; Lluís Coromina Verdaguer, autor del llibre i historiador; Carles Santacana, catedràtic d'història contemporània de la Universitat de Barcelona; i Rosa M. Gil i Tort, historiadora i directora de la col·lecció.
Workshop Epidemics and their determinants: Past and present (Barcelona, Universitat Oberta de Cat... more Workshop Epidemics and their determinants: Past and present (Barcelona, Universitat Oberta de Catalunya, Open University of Catalonia, February 8 – 9, 2024)
3e séminaire DicoPolHiS (Dictionnaire Politique et Historique de la Santé) : « Réécrire l’histoir... more 3e séminaire DicoPolHiS (Dictionnaire Politique et Historique de la Santé) : « Réécrire l’histoire de la santé du point de vue de la fin de ses objets. XVIIIe-XXIe siècles » (Le Mans Université). Voir: https://dicopolhis.univ-lemans.fr/fr/index.html
XVI Congreso de la Asociación de Historia Contemporánea (2023): «Miradas al pasado, miradas al presente. Nuevos horizontes de la historiografía contemporánea», 2023
XVI Congreso de la Asociación de Historia Contemporánea (2023): «Miradas al pasado, miradas al presente. Nuevos horizontes de la historiografía contemporánea», 2023
XVI Congreso de la Asociación de Historia Contemporánea (2023): «Miradas al pasado, miradas al presente. Nuevos horizontes de la historiografía contemporánea», 2023
European Association for the History of Medicine and Health, 2023
Fin-de-siècle Catalan and Spanish medicine journals were filled with proclamations of the «profes... more Fin-de-siècle Catalan and Spanish medicine journals were filled with proclamations of the «professional crisis» and proposals to overcome this setback drafted by doctors. This study, following the sociocultural historiography of medicine, explores the making, evolution, and sociocultural process of appropriation of the professional identity by doctors that are embodied in the obituaries published in Catalonia between the late nineteenth century and early twentieth century. It is worth to note that Catalonia, located on the periphery of the Iberian Peninsula, represents a paradigmatic example —with its particularities and comparable elements— of a process that is present throughout Spain. In the junction between memory and oblivion, considering similarities and dissimilarities, changes, and continuities, according to the vectors of space, time and ideology of the memorial artefacts and the promoters of this places of memory, especially the mythologizing narratives that were told. The great professional battle horse at the turn of the century in Spain was the compulsory nature of membership of a professional association, a key factor in the making of professional identity: it was a long litigation with highs and lows between 1898 and 1917. In addition, the increasing social medicalisation, the epidemiological, nutritional, and demographic transitions, the professionalisation, specialisation and institutionalisation of medicine, the introduction of scientific positivism, and the advent of the bacteriological era should be considered to have a panoramic view of the phenomenon. However, the heterogeneity of social classes within the medical profession did not experience and report the professional crisis in the same likewise.
El pal de paller del Museu Municipal de Llívia, inaugurat el 1981, és l’antiga farmàcia Esteva de... more El pal de paller del Museu Municipal de Llívia, inaugurat el 1981, és l’antiga farmàcia Esteva de la localitat. L’apotecaria de l’enclavament espanyol en territori francès està embolcallada de dos mites: el dels orígens i el de la propietat. Per descodificar el lloc de memòria, el relat mitologitzat, el procés d’apropiació sociocultural i els agents promotors, en la lògica de la historiografia sociocultural, s’ha dut a terme una investigació documental en diferents institucions, eminentment el mateix museu que és objecte d’estudi. Al llarg de la comunicació s’indaga, per una banda, sobre la creació i l’apropiació de la narrativa materialitzada en el lloc de memòria, i la seva ombra allargada. Així, la mitologització transmesa pel museu de Llívia els anys vuitanta i disseminada per la premsa (inter)nacional no nasqué quan fou museïtzat, sinó que es començà a forjar a inicis del segle xx. Per altra banda, es reflexiona sobre les connotacions identitàries nacionalistes inherents en el projecte de museïtzació. Una empresa iniciada durant la dictadura en un sentit espanyolista, es resignificà durant la democràcia en un to catalanista.
1 de desembre de 2022: Institut Interuniversitari López Piñero (https://www.uv.es/uvweb/instituto-universitario-historia-medicina-ciencia-lopez-pinero/es/noticias/seminario-farmacia-llivia-com-lloc-memoria-mites-identitats-muse-tzacio-1921-2020-lluis-coromina-verdaguer-universitat-girona-1285923348040/Novetat.html?id=1286285580004)
Ressenya sobre el volum reeditat per l’Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona del manual de Gon... more Ressenya sobre el volum reeditat per l’Arxiu Històric de la Ciutat de Barcelona del manual de Gonçal Arnús: Barcelona cosmopolita (1908).
La història de l'esport ha estat un camp d'estudi obviat en les ciències socials fins als darrers... more La història de l'esport ha estat un camp d'estudi obviat en les ciències socials fins als darrers anys. L'esport i el procés d'esportivització en les societats contemporànies té derivades socials, polítiques, culturals, ideològiques i econòmiques de primer ordre. El present volum malda per bastir una introducció a la història de l'esport a la província de Girona entre finals del segle xix i els inicis del xxi: en rastreja el sorgiment, el desenvolupament, la cristal•lització, la popularització i la massificació.
Treball de final de màster (inèdit), Universitat de Girona, 2021
El present treball de final de màster malda per materialitzar una proposta didàctica per pensar h... more El present treball de final de màster malda per materialitzar una proposta didàctica per pensar històricament a les aules de secundària les polítiques de memòria i la instrumentalització del passat en el present sobre un fenomen o un conflicte (que s'exemplifica amb la Guerra del Francès), mitjançant llurs corresponents llocs de memòria, ubicats a l'entorn local de l'alumnat (i, en particular, la ciutat de Girona). En paral·lel, una qüestió subjacent rau en el fet d'indagar sobre les potencialitats i les limitacions d'emprar els llocs de memòria, com a objecte d'estudi i com a metodologia didàctica, per tal d'analitzar i de desconstruir les identitats col·lectives a l'educació secundària obligatòria.
Miquel Solà i Puig (ed.). IVth Conference of Pre-doctoral Researchers. Abstract Book. Vol. IV. Girona: Escola de Doctorat de la Universitat de Girona, pp. 97-98, 2021
Treball de final de màster (inèdit), Universitat de Girona, 2020
El present treball de final de màster proposa desplaçar el focus de la primigènia conceptualitzac... more El present treball de final de màster proposa desplaçar el focus de la primigènia conceptualització de Pierre Nora sobre els lieux de mémoire, referida a les identitats nacionals, cap a «altres» identitats col·lectives; en concret, es malda per confeccionar un case study sobre la creació i els processos socioculturals d’apropiació d’una identitat professional, la «identitat mèdica», entre les darreries del segle XIX i les primeries del XX al Principat de Catalunya, materialitzada en dues tipologies de llocs de memòria: les necrològiques —que formulem com a «biografies d’urgència»— i les biografies tout court. Tals artefactes memorials s’han extret de butlletins col·legials, de premsa especialitzada i d’altres publicacions promogudes per institucions corporatives i per instàncies mèdiques. En la cruïlla de la memòria i l’oblit, s’han tingut en compte les similituds i les dissimilituds, els canvis i les continuïtats segons els vectors d’espai, de temps i d’ideologia dels lieux i dels promotors de la memòria, a saber: des de l’autoria dels textos fins a l’idioma de publicació, passant per la procedència geogràfica, els orígens sociofamiliars, la formació acadèmica, la pràctica professional, el reconeixement social i altres identitats o adscripcions del subjecte —de tipus polític, social, religiós, de gènere o, àdhuc, professional— que pogueren haver posseït els facultatius biografiats. L’estudi prioritza la metodologia qualitativa enfront de la quantitativa, en la lògica d’un programa d’història sociocultural, amb una forta càrrega de la història política. El projecte d’investigació aspira esdevenir una punta de llança metodològica per a la historiografia dels llocs de memòria, la historiografia de les identitats (professionals) i la historiografia sanitària.
Treball de final de grau (inèdit), Universitat de Girona, 2019
El present treball indaga sobre la recepció, l’impacte, l’adopció i l’adaptació historiogràfica d... more El present treball indaga sobre la recepció, l’impacte, l’adopció i l’adaptació historiogràfica dels «lieux de mémoire» a la historiografia espanyola contemporaneïsta. En primer lloc, s’estudien els lieux de mémoire al si de la historiografia francesa. S’exposen els precedents del terme «memòria col·lectiva», encunyat per Maurice Halbwachs en l’ambient intel·lectual de la Universitat d’Estrasburg. S’analitza el context on es formulà els lieux de mémoire al si de la historiografia europea i –en concret—francesa, així com els marcs politicoculturals i socials que embolcallen Pierre Nora. S’emfatitza en els distints elements nuclears de l’empresa de Nora, del qual n’emana la recepció i la polèmica consegüent a França i a Europa. En segon lloc, el treball se centra en la introducció, l’impacte, el debat i la reflexió historiogràfica a l’Espanya contemporània de la noció: els «primers vestigis» a la historiografia de l’art –Carlos Reyero—i el pioner Grupo Salamanca i, oimés, Josefina Cuesta; la penetració en revistes com Ayer i Historia y Política; la consolidació metodològica amb l’hispanisme francès –Carlos Serrano, Stéphane Michonneau i Christian Demange. S’analitza especialment els «llocs de memòria» a la historiografia de les nacions i els nacionalismes a Espanya: tesis doctorals –Santiago Leoné i Fernando Sánchez-Costa—, els «llocs de memòria» en la historiografia catalana –Albert Balcells, Pere Anguera, Montserrat Duch i Conxita Mir—i la historiografia del(s) nacionalisme(s) espanyol(s) –Ferran Archilés, Ludger Mees, Santiago de Pablo, el projecte d’investigació de la Universidad de Madrid sobre símbols sociopolítics, Lara Campos, Ignacio Peiró, Javier Moreno i Xosé M. Núñez.
Congrés internacional: «Noves perspectives en història social i cultural: metodologies en històri... more Congrés internacional: «Noves perspectives en història social i cultural: metodologies en història contemporània» (Universitat de Girona, 2024)
Els propvinents dies 24 i 25 d’octubre de 2024 se celebrarà a la Facultat de Lletres de la Univer... more Els propvinents dies 24 i 25 d’octubre de 2024 se celebrarà a la Facultat de Lletres de la Universitat de Girona el Congrés: «Noves perspectives en història social i cultural: metodològiques en història contemporània». Fem una crida de comunicacions a la nova fornada d’historiadores i d’historiadors, especialment, als qui estiguin al començament de les seves carreres acadèmiques (a saber: en l’època doctoral o en els primers anys de l’etapa postdoctoral). Invitem a trametre propostes que reflexionin sobre les potencialitats i les limitacions de les diverses eines metodològiques emprades, com a producte dels resultats de la recerca.
In this panel, we invite
researchers especially those in the early years of their academic career... more In this panel, we invite researchers especially those in the early years of their academic careers to reflect on the production of historical knowledge and the potentials and limitations of the approaches and methods currently employed by historians of science. Our framework is the broader discussion surrounding the utility of historical works in science , technology and medicine, and their implications for reconsidering and assessing the co construction of humanity and nature. When approaching a historical investigation , a tension arises between the challenge of creating a new knowledge and the imperative need to draw on and engage with previous works, more or less directly related to the topic at hand, sometimes in a pretentiously innovative manner. Consequently, we find ourselves at a crossroads between replicating methods and approaches that have proven effective in the past, seeking a renewal of these, and/or proposing an innovation that contributes different perspectives o r results. We seek to engage in a fruitful (and needed) historiographical and methodological debate around these tensions. We particularly encourage contributions linked to heritage, material culture and memory, since the debate around the above mentioned topics have been especially fertile in these fields. Nevertheless, proposals coming from other fields will be also considered. Since the goal of this symposium is to create a space for historiographical and methodological debate, contributions of all kinds are welcome , with no conditions regarding the scale of study (from global and transnational to microhistorical), the specific theme within the history of science (medicine, pharmacy, physics, chemistry, biology, engineering, among others), and the academic background of the speakers. Some of the questions we pose include the following. The replication of approaches and methods: Does it contribute more than a stagnant repetition? Are they suitable for a reshaping of the initial responses and contribute to a broader vision? Renewal efforts: Are they r eplications disguised as news approaches ? Innovation: Is it advisable, or , indeed possible? Some other more concrete questions Can every scientific, technological, or medical vestige of the past be approached as heritage elements Is there space for innovation in the use of material culture as a historical source How do we write a history of memory? What methods are suitable for creating a history from below? Micro or macro history? Both? How? These not restrictively are some of the ideas surrounding historiography and methodology that are of interest to the panel panel.
Uploads
Commentator: Julen Ibarburu Antón, University of Granada
Eleventh Conference of the European Society for the History of Science (Barcelona, Pompeu Fabra University, 2024)
Eleventh Conference of the European Society for the History of Science (Barcelona, Pompeu Fabra University, 2024).
La conferència té com a objectiu rastrejar la trajectòria del metge gironí Josep Pascual i Prats (1854-1931). Fou facultatiu de l'Hospital Provincial de Santa Caterina de Girona, degà del cos facultatiu de beneficència provincial de Girona, president del Sindicado Médico i del Colegio de Médicos de la província de Girona, creador i director dels butlletins d'ambdues organitzacions, i impulsor de l'Index Medicus Hispanus. La seva tasca professional i científica convisqué i interaccionà amb els seus interessos culturals i s'implicà en algunes de les principals institucions culturals gironines, com l'Asociación Literaria de Gerona, la Revista de Gerona, el Museu Provincial d'Antiguitats y Belles Arts o el Casino Gerundense.
Les seves activitats el dugueren a relacionar-se amb diferents representants de les elits socials gironines i de l'oligarquia mèdica catalana i espanyola. Per tant, fou un dels professionals de la salut més remarcables de la Catalunya contemporània.
titulada L’esport modern, de Lluís Coromina Verdaguer. La presentació de l'obra serà a càrrec de Carles Santacana, historiador, el dijous 15 de febrer, a les 19.00 h, a l'aula A de la Casa de Cultura de Girona (pl. de l’Hospital, 6). Intervencions de Jordi Camps, vicepresident quart i diputat de Cultura de la Diputació de Girona; Lluís Coromina Verdaguer, autor del llibre i historiador; Carles Santacana, catedràtic d'història contemporània de la Universitat de Barcelona; i Rosa M. Gil i Tort, historiadora i directora de la col·lecció.
Vid.: https://sfhst.hypotheses.org/journees-jeunes-chercheurs; https://sfhst.hypotheses.org/files/2023/11/Programme-SFHST-2023_resumes.pdf
Vid.: https://www.univ-perp.fr/recherche/colloque-international-cresem-les-espaces-de-la-nation-cultures-populaires-arts-et-loisirs-19e-21e-s
Commentator: Julen Ibarburu Antón, University of Granada
Eleventh Conference of the European Society for the History of Science (Barcelona, Pompeu Fabra University, 2024)
Eleventh Conference of the European Society for the History of Science (Barcelona, Pompeu Fabra University, 2024).
La conferència té com a objectiu rastrejar la trajectòria del metge gironí Josep Pascual i Prats (1854-1931). Fou facultatiu de l'Hospital Provincial de Santa Caterina de Girona, degà del cos facultatiu de beneficència provincial de Girona, president del Sindicado Médico i del Colegio de Médicos de la província de Girona, creador i director dels butlletins d'ambdues organitzacions, i impulsor de l'Index Medicus Hispanus. La seva tasca professional i científica convisqué i interaccionà amb els seus interessos culturals i s'implicà en algunes de les principals institucions culturals gironines, com l'Asociación Literaria de Gerona, la Revista de Gerona, el Museu Provincial d'Antiguitats y Belles Arts o el Casino Gerundense.
Les seves activitats el dugueren a relacionar-se amb diferents representants de les elits socials gironines i de l'oligarquia mèdica catalana i espanyola. Per tant, fou un dels professionals de la salut més remarcables de la Catalunya contemporània.
titulada L’esport modern, de Lluís Coromina Verdaguer. La presentació de l'obra serà a càrrec de Carles Santacana, historiador, el dijous 15 de febrer, a les 19.00 h, a l'aula A de la Casa de Cultura de Girona (pl. de l’Hospital, 6). Intervencions de Jordi Camps, vicepresident quart i diputat de Cultura de la Diputació de Girona; Lluís Coromina Verdaguer, autor del llibre i historiador; Carles Santacana, catedràtic d'història contemporània de la Universitat de Barcelona; i Rosa M. Gil i Tort, historiadora i directora de la col·lecció.
Vid.: https://sfhst.hypotheses.org/journees-jeunes-chercheurs; https://sfhst.hypotheses.org/files/2023/11/Programme-SFHST-2023_resumes.pdf
Vid.: https://www.univ-perp.fr/recherche/colloque-international-cresem-les-espaces-de-la-nation-cultures-populaires-arts-et-loisirs-19e-21e-s
1 de desembre de 2022: Institut Interuniversitari López Piñero (https://www.uv.es/uvweb/instituto-universitario-historia-medicina-ciencia-lopez-pinero/es/noticias/seminario-farmacia-llivia-com-lloc-memoria-mites-identitats-muse-tzacio-1921-2020-lluis-coromina-verdaguer-universitat-girona-1285923348040/Novetat.html?id=1286285580004)
En la cruïlla de la memòria i l’oblit, s’han tingut en compte les similituds i les dissimilituds, els canvis i les continuïtats segons els vectors d’espai, de temps i d’ideologia dels lieux i dels promotors de la memòria, a saber: des de l’autoria dels textos fins a l’idioma de publicació, passant per la procedència geogràfica, els orígens sociofamiliars, la formació acadèmica, la pràctica professional, el reconeixement social i altres identitats o adscripcions del subjecte —de tipus polític, social, religiós, de gènere o, àdhuc, professional— que pogueren haver posseït els facultatius biografiats. L’estudi prioritza la metodologia qualitativa enfront de la quantitativa, en la lògica d’un programa d’història sociocultural, amb una forta càrrega de la història política. El projecte d’investigació aspira esdevenir una punta de llança metodològica per a la historiografia dels llocs de memòria, la historiografia de les identitats (professionals) i la historiografia sanitària.
En segon lloc, el treball se centra en la introducció, l’impacte, el debat i la reflexió historiogràfica a l’Espanya contemporània de la noció: els «primers vestigis» a la historiografia de l’art –Carlos Reyero—i el pioner Grupo Salamanca i, oimés, Josefina Cuesta; la penetració en revistes com Ayer i Historia y Política; la consolidació metodològica amb l’hispanisme francès –Carlos Serrano, Stéphane Michonneau i Christian Demange. S’analitza especialment els «llocs de memòria» a la historiografia de les nacions i els nacionalismes a Espanya: tesis doctorals –Santiago Leoné i Fernando Sánchez-Costa—, els «llocs de memòria» en la historiografia catalana –Albert Balcells, Pere Anguera, Montserrat Duch i Conxita Mir—i la historiografia del(s) nacionalisme(s) espanyol(s) –Ferran Archilés, Ludger Mees, Santiago de Pablo, el projecte d’investigació de la Universidad de Madrid sobre símbols sociopolítics, Lara Campos, Ignacio Peiró, Javier Moreno i Xosé M. Núñez.
researchers especially those in the early years of their academic careers to reflect on the production of historical knowledge and the potentials and limitations of the approaches and methods currently employed by historians of science. Our framework is the broader discussion surrounding the utility of historical works in science , technology and medicine, and their implications for reconsidering and assessing the co construction of humanity and nature.
When approaching a historical investigation , a tension arises between the challenge of creating a new knowledge and the imperative need to draw on and engage with previous works, more or less directly related to the topic at hand, sometimes in a pretentiously innovative manner.
Consequently, we find ourselves at a crossroads between replicating methods and approaches that have proven effective in the past, seeking a renewal of these, and/or proposing an innovation that contributes different perspectives o r results. We seek to engage in a fruitful (and needed) historiographical and methodological debate around these tensions.
We particularly encourage contributions linked to heritage, material culture and memory, since the debate around the above mentioned topics have been especially fertile in these fields.
Nevertheless, proposals coming from other fields will be also considered. Since the goal of this symposium is to create a space for historiographical and methodological debate, contributions of all kinds are welcome , with no conditions regarding the scale of study (from global and transnational to microhistorical), the specific theme within the history of science (medicine, pharmacy, physics, chemistry, biology, engineering, among others), and the academic background of the speakers.
Some of the questions we pose include the following. The replication of approaches and methods: Does it contribute more than a stagnant repetition? Are they suitable for a reshaping of the initial responses and contribute to a broader vision? Renewal efforts: Are they r eplications disguised as news approaches ? Innovation: Is it advisable, or , indeed possible? Some other more concrete questions Can every scientific, technological, or medical vestige of the past be approached as heritage elements Is there space for innovation in the use of material culture as a historical source How do we write a history of memory? What methods are suitable for creating a history from below? Micro or macro history? Both? How? These not restrictively are some of the ideas surrounding historiography and methodology that are of interest to the panel panel.