REVISTA DE ISTORIE
„VASILE CONTA”
TÂRGU-NEAMȚ
Historical Magazine„Vasile Conta”,
Târgu-Neamț
Revue Historique „Vasile Conta”
Târgu-Neamț
Volumul V, nr. 2, decembrie 2023
Volume V, issue 2, december 2023
Volume V, no. 2, décembre 2023
Iași
Editura PIM, 2023
1
DOUĂ CATAGRAFII ALE MĂNĂSTIRII BISERICANI
DIN 1839 ȘI 1841
*
TWO CATAGRAPHS OF THE BISERICANI MONASTERY
FROM 1839 AND 1841
*
DEUX CATAGRAPHES DU MONASTÈRE DE BISERICANI DE
1839 ET 1841
Costin CLIT1
Rezumat: Situată în comuna Viișoara din județul Neamț, la doi kilometri de satul Scăricica,
unde accesul se realizează pe un drum cu serpentine, de o frumuseție impresionantă, la o atitudine de
650 m, Mănăstirea Bisericani a fost ridicată din lemn de ieromonahul Iosif în prima jumătate a
secolului al XV-lea pe locurile unde au viețuit numeroși schimnici, realitate demonstrată de toponimia
locală: Muntele lui Simion, Muntele Averchie, Muntele lui Metodie, Muntele lui Varvara, Muntele Pir,
Muntele Grecu și Muntele Chiriac (din secolul al XVII-lea). Construită din zid de Ștefăniță voievod
(1517-1527), finalizată de Petru Rareș, cu zidul exterior, clisiarnița, pridvorul și trapezăria ridicate de
Dumitru Buhuș la 1626-1632 și reparată la 1786, cu un destin nefericit după secularizare, Mănăstirea
Bisericani a stat în atenția istoricilor. Publicăm două documente inedite din care cercetătorul poate
constata situația bunurilor materiale și spirituale din biserica mănăstirii la 1839 și numele viețuitorilor
de la 1841.
Cuvinte cheie: Mănăstirea Bisericani, ținutul Neamț, secolul al XV-lea, monahi, danii, argintării,
veșminte preoțești, cărți bisericești, unelte de muncă, vite.
*
Abstract: Located in the commune of Viișoara in Neamț County, two kilometers from the
village of Scaricica, where the access is via a serpentine road, of impressive beauty, at an altitude of
650 m, the Bisericani Monastery was built of wood by the hieromonk Iosif in the first half of the 15th
century on the places where many schimnics lived, a reality demonstrated by the local toponymy: Mount
Simion, Mount Averchie, Mount Methodie, Mount Varvara, Mount Pir, Mount Grecu and Mount
Chiriac (from the 17th century th). Built of brick by Ștefăniță voivod (1517-1527), completed by Petru
Rareș, with the outer wall, the church, the porch and the refectory erected by Dumitru Buhuș in 16261632 and repaired in 1786, with an unfortunate fate after secularization, the Biserani Monastery was to
the attention of historians. We are publishing two original documents from which the researcher can
determine the situation of the material and spiritual goods in the monastery church in 1839 and the
names of the residents from 1841.
Key words: Bisericani Monastery, Neamt land, 15th century, monks, Danes, silversmiths, priestly
vestments, church books, work tools, cattle.
*
Profesor de istore la Colegiul Național „Cuza Vodă” din Huși, istoric și editor de documente.
costinclit@yahoo.com
1
141
Resume: Situé dans la commune de Viișoara dans le département de Neamț, à deux kilomètres
du village de Scaricica, où l'accès se fait par une route sinueuse, d'une beauté impressionnante, à 650
m d'altitude, le monastère de Bisericani a été construit en bois par le hiéromoine. Iosif dans la première
moitié du XVe siècle sur les lieux où vivaient de nombreux schimniques, réalité démontrée par la
toponymie locale : mont Simion, mont Averchie, mont Méthode, mont Varvara, mont Pir, mont Grecu et
mont Chiriac (du XVIIe siècle ème). Construit en brique par le voïvode Ștefăniță (1517-1527), complété
par Petru Rareș, avec le mur extérieur, l'église, le porche et le réfectoire érigés par Dumitru Buhuș en
1626-1632 et réparés en 1786, avec un sort malheureux après la sécularisation, le monastère de
Biserani a retenu l'attention des historiens. Nous publions deux documents originaux à partir desquels
le chercheur peut déterminer la situation des biens matériels et spirituels dans l'église du monastère en
1839 et les noms des habitants à partir de 1841.
Mots clés: Monastère de Bisericani, pays de Neamt, XVe siècle, moines, Danois, orfèvres, vêtements
sacerdotaux, livres paroissiaux, outils de travail, bétail.
Tradiția indică întemeierea schitului Bisericani de către cuviosul Iosif
Sebastian cu metania la Mănăstirea Bistrița după revenirea din pustiul Iordanului în
timpul lui Ștefan cel Mare2. Ieromonahul Iosif începe zidirea bisericii de lemn și îi
așează temeliile în prima jumătate a secolului al XV-lea3, după care Ștefăniță Vodă
„îndemnându-se de răvnă d[u]mnezeiască, au zidit biserica și au isprăvit-o de zidit, și
au dat multă bogăție starețului Iosif, ca să o împodobească cu cărți și cu veșminte, și
cu de toate ceale trebuincioase mănăstirii”4. Radu Mihnea
întărește la 14 martie 1618 rugătorilor de la Mănăstirea
Bisericani, zidită „de Ștefan voevod cel Bătrân și de Petru
voevod”, locul de la gura Scărișoarei, „până la obârșie, pe
amândouă părțile din munte până în munte”, apoi satul Troița
pe Cracău, cu două vaduri de moară pe Cracău, dania lui Ștefan
Tomșa, iar un vad de moară a lui Ieremia Movilă, jumătate din
jumătatea satului Orbic, poienile Biserica lui Iov, Cârnul și
Bicazul și altele5.
Inscripția târzie din 1786, pe care nu se poate pune nici
o bază, glăsuiește despre ctitorul lăcașului monahal care a fost
la 7020 <1511 septembrie 1-1512 august 31> „Ștefan-Vodă sin
2
https://doxologia.ro/manastirea-bisericani-0
Nicolae Stoicescu, Repertoriul bibliografic al localităților și monumentelor medievale din Moldova,
București, Direcția Patrimoniului Cultural Național. Biblioteca Monumentelor Istorice din România,
1974, p. 72.
4
N. Iorga, Studii și documente privitoare la istoria românilor, București, Atelierele grafice Socec &
Comp., 1909, XVI, p. 235.
5
DIR, XVII, A. Moldova, vol. IV (1616-1620), București, Editura Academiei Populare Române, 1956,
p. 240-242, nr. 305.
3
142
Bogdan-Vodă”6. Reproducem conținutul pisaniei: „Această sfântă biserică ce se
prăznuiește Bunavestire fiind întâi zidită de Ștefan vodă sin Bogdan vodă din leat
7020 (1512) și fiind învechită și pornită spre răsipire s-au prefăcută din timilie de
iznoavă cu agiutoriul și mila lui Dumnezeu prin osârdie și cheltuiala ctitorilor în
zilele luminatului domnului nostru Costantin Dimitrie Moruzu voevoda prin silința și
osteneala ieromonahului Ioil, egumen de Bisericani. Let 1786 iunie 20”7. Biserica a
fost finalizată de Petru Rareș8. Printre ctitorii unui turn și a bisericii principale este
considerat și Dumitrașcu Buhuș, așa cum ne indică o pisanie recent valorizată: „† Cu
vrerea Tatălui, cu ajutorul Fiului și cu săvârșirea Sfântului Duh, smeritul rob al lui
Dumnezeu, pan Dumitrașcu Buhuș și cneaghinea sa Ileana și pan Dumitrașco Șoldan
și cneaghinea sa Safta au ridicat acest mormânt în numele Sfintei Vestiri a Domnului
în zilele lui Moisă Voievod, în anul 7139 <1631> luna ... 1”9. Dumitru Buhuș ridică cu
osârdia egumenului Partenie pe la 1626-1632 zidul exterior, clisiarnița, pridvorul și
trapezăria10. La 1786, biserica „fiind învechită și pornită spre risipire, s-au prefăcut
din temelie” de către egumenul Ioil11.
În porunca domnului Ieremia Movilă din 13 iunie 1601 către fostul vornic
Ciolpan este amintită jalba monahilor de la Bisericani împotriva celor de la Bistrița:
„să mergi acolo și să scoți oile Bistrițenilor din hotarul Bisericanilor și să le strici
stâna și să le spui să-și stăpânească fiecare locul său, după vechile hotare, pe unde le
arată privilegiul de la Petru voevod cel Bătrân și de la Ștefan voevod, fiul lui Petru
voevod”12.
Simion Movilă volnicește la 6 februarie 1607 pe monahii „de la schitul lui
Iosif, numit Bisericanii” să-și apere și stăpânească locul și „hotarul sfintei mănăstiri
pretutindeni, pe unde este însemnat dinspre mănăstirea Bistrița, împrejurul sfântului
schit”13. Atunci când îi întărește la 9 martie 1607 stăpânirea asupra morii din Averești,
pe Cracău, ocolul târgului Piatra, Simion Movilă menționează hramul „sfintei
blagoveștenii a Născătoarei de Dumnezeu și biserică zidită de Ștefan voevod și de
Petru voevod”14, formulă reluată și de Constantin Movilă la 23 iunie 160815.
C. Stoide, Contribuții la istoricul mănăstirei Bisericani, în „Arhiva”. Organul Societății IstoricoFilologice din Iași, XLII, 1935, p. 147.
7
Vitalie Josanu, Pisanie inedită la Mănăstirea Bisericani, în „Buletin informativ al Simpozionului
Național Rolul Mănăstirii Secu în viața religioasă a Țării Moldovei”, I, Mănăstirea Secu, 2014, p. 71
8
Nicolae Stoicescu, op. cit., p. 72.
9
Vitalie Josanu, op. cit., p. 70.
10
Nicolae Stoicescu, op. cit., p. 72.
11
Ibidem, p. 72.
12
DIR, XVII, A. Moldova, vol. I (1601-1605), București, Editura Academiei Populare Române, 1952,
p. 13-14, nr. 19.
13
DIR, XVII, A. Moldova, vol. II (1606-1610), București, Editura Academiei Populare Române, 1953,
p. 85, nr. 100.
14
Ibidem, p. 91-92, nr. 109.
15
Ibidem, p. 160, nr. 206.
6
143
Dumitra, împreună cu fata ei, Cârstina, jupâneasa paharnicului Samoil din
Porcești, dăruiesc anterior datei de 23 noiembrie 1611 „înaintea morții lor” o parte din
satul Orbic, cu moară și heleșteu în Orbic, altă moară în Bistrița, o vie la Bacău și
partea lor de vite „și s-au făcut ctitoré” la mănăstirea Bisericani, danie întărită și de
Constantin Movilă la 23 noiembrie 161116. Pentru a deveni ctitori, Gligorie și Ioana
din Popcești făgăduiesc întreaga avere mănăstirii Bisericani la 17 iulie 1612: livezile
din pădurea Prisaca lui Gligorie, o curătură, vitele și stupii ce vor rămâne după
moartea lui Gligorie17.
Din prima domnie a lui Ștefan Tomșa se păstrează mai multe acte de întărire,
cum ar fi cele din 5 februarie 1612 (pe o jumătate din jumătatea satului Orbic, dania
lui Ciolpan sulițaș); din 6 februarie 1612 (partea de ocină, cu iaz și mori în Orbic,
moara de pe Bistrița, viile de la Bacău „și cu schitul lui Ciolpan”, dania Dumitrei și
Cârstinei)18; din 16 iunie 1612 (pe satul Troița de pe Cracău și pe ocina și moara de pe
Cracău, lângă satul Averești, pe locul domnesc al târgului Piatra)19; la 27 aprilie 1612
îl dă rămas pe Ion din Rupturi pentru partea Dumitrie și Cârstinei20. Ștefan Tomșa
miluește mănăstirea Bisericani la 6 aprilie 1615 cu satul Troița, pe Cracău, ținutul
Neamț, cu vad de moară în Cracău. Numele domnului, doamnei, fiilor și a părinților
urma să fie scris „în sfântul marele pomelnic”21. Dania amintită va fi reîntărită de
Alexandru Movilă la 13 iunie 161622, Radu Mihnea la 9 august 1616 (și pe Averești)23,
la 13 iulie 161724.
La 20 iulie <1617-1618> mănăstirea Bisericani era „pustie, fără sate”, realitate
ce-l determină pe Radu Mihnea să o miluiască cu satul Popceștii, domnesc, din ocolul
Târgului Neamț25.
Pe lângă numeroasele documente publicate, au fost introduce în circuitul
științific pomelnicele mănăstirii Bisericani26, pisaniile27, cadranul solar28. Nu ne-am
DIR, XVII, A. Moldova, vol. III (1611-1615), București, Editura Academiei Populare Române, 1954,
p. 38-39, nr. 61-62.
17
Ibidem, p. 93-94, nr. 151.
18
Ibidem, p. 61, nr. 98.
19
Ibidem, p. 90-92, nr. 147 și 149.
20
Ibidem, p. 80, nr. 131.
21
Ibidem, p. 211-213, nr. 311.
22
DIR, XVII, A. Moldova, vol. IV, p. 8-9, nr. 14.
23
Ibidem, p. 17-18, nr. 25-26.
24
Ibidem, p. 193-194, nr. 239.
25
Ibidem, p. 196-197, nr. 243.
26
Gh. Ghibănescu, Două pomelnice vechi, în „Arhiva”, II, 1890-1891, p. 115-124; Idem, Pomelnicul
Bisericanilor din 7<1>69 mai (1661), în Uricariul, XXIII, Iași, 1895, p. 309-375, nr. 108; N. Iorga,
Studii și documente cu privire la istoria românilor, București, XVI, 1909, p. 231-249 (Pomelnicul
românesc al mănăstirii Bisericani); Elena Lința, Pomelnicul mănăstirii Bisericani, în „Romanoslavica”,
XIV, 1967, p. ; Mihai-Bogdan Atanasiu, Mihai Bârza, Pomelnicul Bisericanilor scris la mănăstirea
Putna, în „Analele Putnei”, V, 2009, 2, p. 121-306.
27
Vitalie Josanu, Pisanie inedită la Mănăstirea Bisericani, p. 69-71.
16
144
propus un istoric al Mănăstirii, ci doar o scurtă incursiune și publicarea celor două
catagrafii, care pot fi utilizate cu folos de cercetători la întregirea demersului istoric
despre lăcașul monahal pus în discuție.
DOCUMENTE
1. 1839 mart(ie) 1
Catagrafie de toată zestre Sf(i)n(tei) Mon(astiri) Bisăricanii de lucrurile atât bisericești
din lăuntru cum și de afară mișcătoare și nemișcătoare ce s-au catagrafieat acum, cari mai în
gios să arată.
No
17
1
1
2
2
2
1
1
2
2
6
2
2
1
2
2
4
1
5
6
30
29
2
3
Argintării
Cruci fericate cu argint, din care trei sânt mici de pus la piept, și numai una cu scaunul
de alamă.
Una cruce mare ca de doaă ocă sade de argint cu flori în toati colțurile suflate cu aur,
afierosită de duh(o)v(nicul) Mitrofan
Un chivoțăl mic pe Sf(â)n(tul) Pristol de argint
Potire de argint, din care unul este poliit cu aur
Discosă de argint, unul cu scaun și unul cu piciorușă
Zvezde de argint
Una icoană Maica Domnului ferecată cu argint
Una icoană Sf(â)n(tul) Gheorghi ferecată cu feldeș și cu pietri înpregiur
Copii de fier
Cadelniță de argint
Candele de argint, însă patru mari și doaă mici
Candile de mademu
Linguriț(e) de argint
Una colastră de argint cu osăbită tăbliță, în fundul ei chipul Botezul Mântuitoriului
poliit cu aur
Discosă de argint cu scaune pentru litie, și iarăș unul cu tăblița în fund poleat cu aur tij
de la duuh(o)v(nicul) Mitrofan
Păhăruță de argint
Părechi paftale di argint, din care doaă sânt poleite cu aur
Pomăzuitori de argint
P(i)etri de topazuri mari, albi, ferecate cu argint sârmă
Pietri verzi în patru colțuri mari
Aceste au fost la niște engolpioani
P(i)etri verzi tij mai mici
P(i)etri roși(i) mici gronete și rubinuri
Lucruri de alamă
Sfeșnice de alamă pentru vohod prifăcute din patru mici vechi
Policandri de alamă, însă doaă în biserică și unul la trapeză
28
Idem, Cadranul solar de la Mănăstirea Bisericani, județul Neamț, în „Buletin informativ al
Simpozionului Național Rolul Mănăstirii Secu în viața religioasă a Țării Moldovei”, Piatra Neamț,
Editura Cetatea Doamnei, 2018, IV, p. 39-41.
145
2
2
1
1
2
2
1
1
1
1
1
1
5
4
1
1
3
4
6
1
1
4
7
2
4
4
2
4
4
5
3
4
6
1
3
1
1
3
Părechi paftale de alamă vechi
Cățui de alamă
Ibricel de alamă
Cadelniță de alamă
Sfeșnice de alamă mici
Colivetre de aramă
Una tigae de aramă, pentru foc
Una tochiță de fier
Sfeșnicu de fier cu 12 fofez(e) dintr-o parte pân(ă) întru alta, cu făclii de lemn
zugrăvite
Veșmintele preuțăști
Felon nou de ștof(ă) galbăn cu porumbi
Epetrahir tij de această materie
Una părechi naracliță tij
Feloane noaă de adamască albastră
Epetrahiri tij
Felon de ștofă rupt
Felon de adamască roșu
Feloani de cit vechi
Stihari preuțăști de adamască cu flori albastră și galbenă cu flori
Stihari preuțăști, însă doaă de adamască, un ghermesit și trei de cit
Un epetrahir din aclaz cu chipuri cusute și cu 24 bunghi de argint
Un epetrahir de ștof(ă) mai vechi
Epetrahire de ștofiță
Epitrahire vechi
Nebedelniță
Stihare diiaconești, însă unul de ștofiță cu crăciță albă, unul de catife roșie și doaă de
adamască roșie
Stihari tij diiaconești, unul de ștof(ă) cu aorariul lui
Aorare de ștofiță noaă
Aorare mai vechi
Poiasuri noaă de încis și șâreturile lor
Părechi naracliță noaă de adamască
Dvere de materii, însă una cu chipuri cusute
Poale de icoane de cit
Rânduri procoveță
Un procoveț pentru artos29
Poale pentru analoghion
Aer nou
Un prapor
Înbrăcămenți a S(fâ)n(tului) Pristol
Artos = Pâine specială dusă la biserică în ajunul sărbătorilor religioase sau al altor evenimente, pentru
a fi binecuvântată de preot, și care servește la împărtășanie; https://dexonline.ro/definitie/artos
29
146
1
1
1
7
1
2
4
1
1
1
22
1
2
4
24
2
2
1
2
8
5
2
1
2
2
1
2
1
1
2
1
1
1
12
1
1
1
2
3
1
1
1
Una față de cit tij pe Sf(â)n(tul) Pristol
Una perde mare de cit în pridvor
Una mantie
Prosoapi
Covor de lână
Po(r)treturi în biserică, însă unul Răstignire(a) Mântuitoriului, și unul chipul
Preosfințitului Mitropolit Veniamin
Lăzi brașovenești în biserică
O cutie de alamă cu Sf(i)n(tele) Mo(a)știle Sf(â)n(tului) Theodor, cu mâna de argint
Una cruciță de lemn în cutie
O icoană cu doaă obloane Sf(â)n(ta) Troiță ferecată cu alamă în casăli igumenești
Iconiță vechi, însă 20 pe mușăma și 2 pi lemn Învier(a) Mântuitoriului și Buna Vestire
Cărțile bisericești
Evanghelie ferecată cu argint peste tot
Evanghelii mici vechi
Leturghii
Minie pe 12 luni
Ohtoice
Pendicostare
Triod
Străstiere
Ceasloave de la Mitr(opolitul) Iacov
Psaltirivechi și noaă
Molitevnice moldovinești
Molitvenic rusăsc și moldovinesc
Prologuri
Catavasieri
Biblie de cele mari
Pravile bisăricești, una mari, una mică
Mărgărit
Tesalonic
Cărț(i) a Sf(â)n(tului) Theodor Studitul
Carte a Sf(ântului) Ioan Scarariul
Carte Diiata a Sf(ântului) Andrei celui nebun pentru H(risto)s
Pateric
Cărți Viețile Sf(i)n(ților) pe fiișticari lună
Chiriacodromion a Apostulu(lu)i
Chiriacodromion a Sf(â)n(tului) Evanghelist
Carte a Sf(â)n(tului) Macarie Eghiptianului
Panahiz(i)
Cărți Chegrăgarii a Sf(â)n(tului) Avgustin
Tom al 2 lea Sf(â)n(tului) Ifrim Sirul
Carti Divanul lumii
Carte Alfavita
147
1
1
1
1
1
120
1
4
1
6
1
9
2
3
2
2
1
2
3
4
3
3
1
3
1
1
19
6
2
1
2
1
1
1
1
2
1
1
1
3
1
3
1
Carte Crital
Carte a lui Ravi Samoil
Gramatică rusască și moldoveniască
Geografie
Carte Pomelnicul tuturor fericiților ctitori
Bucăț(i) cărț(i) rusăști, sârbești și moldovenești
Tipicon
Herâle monastirii și toată pojâjiia casii
Părechi chirostii, 2 lungi și 2 mai mici
Frigari
Topoară
Tablă de fer pentru făcut oloi
Sfredile mari și mici
Linguri mari di rotării
Chile
Dălți
Răzășă
Teslă
Cuțitoae
Căzmale
Cioflânguri pentru butuce, 2 bune, iar 2 stricate
Cârcei
Lanțuri, 1 pentru căruță lung și 2 mari pentru cărat butuci
Lanț ingineresc cu țărușii lui
Fherisei cu coadă
Fheresău mare pentru butuci
Bardă
Săcere
Here de înfierat vite
Here de înferat vasă
Clește budcărie
Cusuturi de lucrat strae sau cojoace
Dric de fer de săpat la pietrii
Ștriaf de lucrat la strae cojocărești
Fer de călcat strai
Fier de ras tina
Cociorve de fier pentru varniță
Custură pentru stupi
Custură pentru gialău
Cerc de fier pentru buți
Coasă
Ciocan de coasă
Cântari vechi
Furcă de fier
148
4
1
1
1
1
2
1
1
1
1
1
1
1
5
5
2
4
4
21
10
10
10
3
2
1
2
1
25
2
4
3
4
1
5
2
1
1
10
2
4
Câți de fier
Ilău30 de fier
Părechi foi
Crângu de râșniță
Pânză de firisău
Aceste(a) sânt în păduri la fhirisău
Pânte de f(i)er la firisău
Lingură de firisău la roată
Clește
Fier de pi roata ce mari
Ciaun
Clește micu
Vătrar la pităria
Țol de lână pentru ....
Părechi foarfici de tuns oile
Părechi cheptine pentru lână
Ravile de răvilit câlți
Saci de cânepă
Buți mari de sprijinit pâinia
Poloboace vechi tij
Poloboace bune pentru curechi
Poloboace mai mici vechi pentru sprijinit pâine
Fășcuță31 și putinele mici
Balerci de ștejar pentru vin
Balerci pentru oțăt
Poloboc pentru slatină
Putin(i) pentru dohot
Balercă pentru rachiu
Putini mari și mici pentru brânză
Ciuberi
Căzi, 2 mari și 2 mici
Buruence pentru vin și unul mic
Cofe pentru apă
Otgon pentru slobozit buți în pivniță
Chie pentru pisat mălai
Părechi hamuri câte doi cai, însă sânt foarte vechi
Tij înnainti șăști
Tij de un cal
Covățî mari și mici pentru pâine și de spălat grâu
Dimirlii
Sâti
Nicovală
Putinei, bădâi, budâi, botorog, botică, şteang, chegorniţă, berbinţă, boşcă, bâlercuţă; vas de lemn
pentru lapte; https://romanian.en-academic.com/42603/f%C4%83%C5%9Fcu%C5%A3%C4%83
30
31
149
2
2
2
1
3
1
1
1
3
3
12
1
2
1
1
1
13
19
1
1
1
2
4
4
5
4
2
4
3
19
1
1
2
1
2
1
12
16
Țoluri vechi
Cară mari
Cară mici
Cotiugă
Giuguri
Bricică di doi cai legată cu fier
Sanie de doi cai lucrată la sanește
Dârmoi32
Așternuturile și alte lucruri a casii
Mindire înpluti cu lână, vechi
Macaturi de postav
Perini postav de părete umpluti cu lână
Laicer vechi
Pâsle albe
Salte înnplută cu lână Sân(t) vechi și rupte
Ogheal vechi de cit
Cumpănă de galbeni
Farfurii adânci pentru bucate
Talgire de farfurii
Scatulcă33 fără șipuri cu 9 talgire, 4 cește și 4 castroane de tiniche
Ibricel pentru cafe mare
Căldare mare de stână
Căldări de rachiu cu capacile și țăvile lor, însă vechi
Căldări mari ca de patru cofi apă una
Căldări mai mici ca de 2 cofe de apă una
Oale mari de aramă
Oale mai mici tij
Tingiri
Tavali mari
Tigăi, însă una vechi
Tipsâi
Sănie mari pentru colivă
Leică34 mari de aramă
Chiuliță de schijă cu chilugile lor35
Satâr mari de cuhne
Cuțite tij
Tipsie mari de cusători <cositor – N.A.> pentru colivă
Tipsâe de cos(i)tor tij
Talgire de cos(i)tor
32
Ciur mare
lădiță, cutie, cufăraș în
care
se pun sticle, mâncare, obiecte mărunte etc. pentru călătorie;
https://www.webdex.ro/definitia-scatulca-definitie-dex
34
Pâlnie; https://dexonline.net/definitie-leica
33
35
chiuliță cu chilug = piuă cu pisălog; mojar cu pistil;
150
30
6
47
12
4
3
10
9
14
64
447
174
51
22
190
62
195
91
35
32
217
16
8
7
13
10
1572
100
60
3
71
Sape de Baia
Sape de f(i)er vechi
Vite mari cu coarne
Vaci fătătoare
Vițele sugare
Vițâi sugari
Buhai
Mânzaț(i) bouț(i)
Gonitori
Văcuță gonitoare
Boi cu giuncani și cu șasă boi ci i-au vândut Gherasim, cari ari să răspundă banii, și cu
41 boi ci arată ierom(onahul) Gherasim că i-au dat la posăsor
Oile
Oi mari negri
Oi mari albe
Berbeci mari negri
- // - // - // - // albi
Mioari negre
- // - // - albe
Mieluță sugare negre
- // - // - albe
Berbecuți negri sugari de sămânță
- // - // - // albi sugari de sămânță
Mi(e)i negri și albi de tăiat
Capre mari
Capre vătui
Țapi mari
(I)eduță sugare
(I)ezi sugari
Adică una mie cinci sute șaptizăci și doaă capite să cuprind peste tot numărul oilor
De matce stupi
Adică șaizăci vedri vi(n)
Cai de ham
Mascuri mici cu mari
Din poronca înalt priosfințitului mitropolit al Moldaviei și cavaler kirio kirio
Veniamin catagrafisind zestre(a) aceasta a Sf(intei) Monastiri Bisiricani de cătră mini, s-au și
încredințat sf. părintelui arhimandrit Veniamin Vileșcu, noului igumen. Drept făcându-să doaă
asămine catagrafii adiverindu-să de cătră însum(i), aceasta s-au luat la Mitropolie, și dându-să
asemini la Monastiri.
1839 mart(ie) 1.
Velicicu arhimandrit <m.p.>.
Meletie arhidiacon <m.p.>.
151
Față fiind și noi, am iscălit.
Varnava protosinghel <m.p.>.
G(…) <m.p.>.
Biblioteca Academiei Române, Documente istorice, CMXLVI/14. Original.
2. 1841 septembrie 22
Catagrafie de părinții petrecători în Sfânta M(ănăstire) Beserecanii
1841 sept(emvrie) 22
No.
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
Theodosie arhimandrit, proegumen
Dosothei ieromonah, proegumen
Gherasim ieromonah, vechil mănăstirii
Serafim dohovnic, iroshimonah
Nil dohovnic
Mitrofan dohovnic, slujitori
Athanasie dohovnic, iroshimonah
Ilarion dohovnic, iroshimonah
Ioasaf iroshimonah
Sinesie ieromonah, nevolnic
Nifon iroshimonah
Dimitrie shimonah
Costandie shimonah
Nathanail iromonah
Leon iromonah, slujitori
Irothei iromonah, slujitori
Parthenie iromonah, slujitori
Ionichie iromonah, slujitori
Ghenadie iromonah
Epifanie iromonah, cântăreț
Nectarie irodiiacon, slujitori
Vârsta anilor
61
65
56
92
80
70
80
85
85
100
40
90
40
50
60
45
35
30
40
35
25
152
1
1
1
1
1
26
26
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
52
No
52
1
1
1
1
1
1
1
1
Costachi preot, psalt
Visarion irodiiacon, psalt
Isaiia monah, tipicar
Serafim monah, cântăreț
Theodosie monah, cântăreț
45
35
60
50
35
Sama urmii
Chesarie iromonah, iconom
Chesarie monah, ceteț
Calinic monah, ceteț
Casiian monah, paraeclesiiarh
Nionel monah, paraeclesiiarh
Amvrosie monah, chelariu
Ironim monah
Anatolie monah, nevolnic
Climent monah, orb
Gherasim monah, mut
Ioniche monah, surd
Daniil monah, nevolnic
Chiriiac monah, grădinari
Calestrat monah, la toate ascultările
Necodim monah
Theofilact monah, la toate ascultările
Elarie monah, pitar
Dometiian monah, cojocari
Antonie monah
Theodosie monah
Gherontie monah, prisăcar
Sava monah, surd
Luca monah, portari
Visarion monah
Serafim monah, la toate ascultările
Chiril monah, stoleri
Vârsta anilor
56
25
18
25
18
60
80
50
65
60
70
40
70
70
70
75
55
60
69
60
40
60
40
70
50
65
Soma urmii
Porfirie monah, scriitori
Veniiamin monah
Ghedeoan monah, nevolnic
Calistru monah, nevolnic
Pahomie monah, butnari
Theotist monah, rotari
Isidor monah, trapezari
Methodie monah, nevolnic
Vârsta anilor
40
40
60
35
35
65
40
50
153
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
1
71
1
Dionisie monah, la toate ascultările
Varsanofie monah, la toate ascultările
Fratele Elisei, ascultători la prisachi
Fratele Ioan, bucătar
Fratele Ioan, orb
Fratele Gheorghie, la toate ascultările
Fratele Ioan
Fratele Neculai, nevolnic
Neculai monah, nevolnic
Fratele Toader
Fratele Ioan
Adecă șaptizăcișiunul pisti tot, afară de slugile cu hac
Fratele Dimitrache
40
35
65
25
60
25
18
40
20
25
15
Biblioteca Academiei Române, Documente istorice, CMXLVI/15. Original.
Bibliografie selectivă
Documente inedite
Biblioteca Academiei Române, Documente istorice, CMXLVI/14 și 15.
Documente edite
Documente privind Istoria României, XVII, A. Moldova, vol. I (1601-1605), București,
Editura Academiei Populare Române, 1952;
Documente privind Istoria României, XVII, A. Moldova, vol. II (1606-1610), București,
Editura Academiei Populare Române, 1953;
Documente privind Istoria României, XVII, A. Moldova, vol. III (1611-1615), București,
Editura Academiei Populare Române, 1954;
Documente privind Istoria României, XVII, A. Moldova, vol. IV (1616-1620), București,
Editura Academiei Populare Române, 1956;
Iorga, N., Studii și documente privitoare la istoria românilor, București, Atelierele grafice
Socec & Comp., 1909, vol. XVI;
Lucrări, studii și articole
Atanasiu, Mihai-Bogdan, Mârza, Mihai, Pomelnicul Bisericanilor scris la mănăstirea Putna,
în „Analele Putnei”, V, 2009, 2, p. 121-306;
Ghibănescu, Gh., Două pomelnice vechi, în „Arhiva Societății Științifice și Literare din Iași”,
Iași, Editura Societății Științifice și Literare din Iași, II, 1890-1891, p. 115-124;
Ghibănescu, Gh., Pomelnicul Bisericanilor din 7<1>69 mai (1661), în Uricariul, XXIII, Iași,
1895;
Josanu, Vitalie, Pisanie inedită la Mănăstirea Bisericani, în „Buletin informativ al
Simpozionului Național Rolul Mănăstirii Secu în viața religioasă a Țării Moldovei”, I,
Mănăstirea Secu, 2014, p. 69-74;
154
Josanu, Vitalie, Cadranul solar de la Mănăstirea Bisericani, județul Neamț, în „Buletin
informativ al Simpozionului Național Rolul Mănăstirii Secu în viața religioasă a Țării
Moldovei”, Piatra Neamț, Editura Cetatea Doamnei, 2018, IV, p. 39-41
Lința, Elena, Pomelnicul mănăstirii Bisericani, în „Romanoslavica”, XIV, 1967, p. 411-454 +
6 facsimile.
Stoicescu, Nicolae, Repertoriul bibliografic al localităților și monumentelor medievale din
Moldova, București, Direcția Patrimoniului Cultural Național. Biblioteca Monumentelor
Istorice din România, 1974;
Stoide, C., Contribuții la istoricul mănăstirei Bisericani, în „Arhiva”. Organul Societății
Istorico-Filologice din Iași, XLII, 1935, p. 146-166.
Resurse electronice
https://doxologia.ro/manastirea-bisericani-0
155
Facsimil de pe catagrafia din 1 martie 1839, fila 1
156
Facsimil de pe catagrafia din 22 septembrie 1841, fila 1
157