Cuprins
Pa gina t it lu
Cuprins
De dic a re
Colecția Se rie Be lle s & M obst e rs
Dre pt uri de a ut or
Urmărește a ic i pe Eva
List a de re da re
Prolog
1 . Luc a
2 . M a rga re t a
3 . Luc a
4 . M a rga re t a
5 . Luc a
6 . M a rga re t a
7 . Luc a
8 . M a rga re t a
9 . Luc a
1 0 . M a rga re t a
1 1 . Luc a
1 2 . M a rga re t a
1 3 . Luc a
1 4 . M a rga re t a
1 5 . M a rga re t a
1 6 . Luc a
1 7 . M a rga re t a
1 8 . M a rga re t a
1 9 . Luc a
2 0 . M a rga re t a
2 1 . Luc a
2 2 . M a rga re t a
2 3 . M a rga re t a
2 4 . Luc a
2 5 . M a rga re t a
2 6 . M a rga re t a
2 7 . M a rga re t a
2 8 . M a rga re t a
2 9 . Luc a
3 0 . M a rga re t a
3 1 . Luc a
3 2 . M a rga re t a
3 3 . M a rga re t a
3 4 . Luc a
3 5 . M a rga re t a
3 6 . M a rga re t a
3 7 . Luc a
3 8 . M a rga re t a
3 9 . Luc a
4 0 . M a rga re t a
4 1 . Luc a
4 2 . M a rga re t a
4 3 . Luc a
4 4 . Luc a
4 5 . Luc a
4 6 . M a rga re t a
4 7 . Luc a
4 8 . M a rga re t a
4 9 . M a rga re t a
5 0 . Luc a
5 1 . M a rga re t a
5 2 . Luc a
5 3 . M a rga re t a
5 4 . Luc a
5 5 . M a rga re t a
5 6 . Luc a
Epilog
Mulțumiri
LU CA
Colecția Se rie Be lle s & M obst e rs
CÂȘT I GĂT ORI EV A
CU PRI N S
Colecția Se rie Be lle s & M obst e rs
Urmărește a ic i pe Eva
list a de re da re
Prolog
1 . Luc a
2 . M a rga re t a
3 . Luc a
4 . M a rga re t a
5 . Luc a
6 . M a rga re t a
7 . Luc a
8 . M a rga re t a
9 . Luc a
1 0 . M a rga re t a
1 1 . Luc a
1 2 . M a rga re t a
1 3 . Luc a
1 4 . M a rga re t a
1 5 . M a rga re t a
1 6 . Luc a
1 7 . M a rga re t a
1 8 . M a rga re t a
1 9 . Luc a
2 0 . M a rga re t a
2 1 . Luc a
2 2 . M a rga re t a
2 3 . M a rga re t a
2 4 . Luc a
2 5 . M a rga re t a
2 6 . M a rga re t a
2 7 . M a rga re t a
2 8 . M a rga re t a
2 9 . Luc a
3 0 . M a rga re t a
3 1 . Luc a
3 2 . M a rga re t a
3 3 . M a rga re t a
3 4 . Luc a
3 5 . M a rga re t a
3 6 . M a rga re t a
3 7 . Luc a
3 8 . M a rga re t a
3 9 . Luc a
4 0 . M a rga re t a
4 1 . Luc a
4 2 . M a rga re t a
4 3 . Luc a
4 4 . Luc a
4 5 . Luc a
4 6 . M a rga re t a
4 7 . Luc a
4 8 . M a rga re t a
4 9 . M a rga re t a
5 0 . Luc a
5 1 . M a rga re t a
5 2 . Luc a
5 3 . M a rga re t a
5 4 . Luc a
5 5 . M a rga re t a
5 6 . Luc a
Epilog
Mulțumiri
Fiic e le m e le , soțului, fa m ilie i, prie t e nilor și c it it orilor
m e i.
Mulțumesc!
N u aș put e a fa c e a st a fără t ine .
COLECȚIA SERI A BELLES & M OBST ERS
Am a juns la fina lul a c e st e i se rii. Est e dulce-amărui,
da r îm i t ot re a m int e sc că nu e st e sfârșitul.
Î n t im p c e îl citiți, există c â t e va scăpări a le a lt or
lum i și pe rsona je c a re vă vor ve ni în c a le în 2 0 2 3 .
Spe r că îi iubești pe Luc a și M a rga re t . Aproa pe că nu
a u prim it o c a rt e (c um m -a u ba t joc orit !).
Rețineți că c ronologia e st e paralelă c u poveștile
a nt e rioa re din se rie , așa că dacă nu ați c it it a c e le
cărți, a r put e a e x ist a une le spoile re .
Bucurați-vă!
Copyright © 2 0 2 2 de către Winne rs Publishing LLC și
Eva Winne rs
De signe r im a gine de copertă: Eve Gra phic De sign
LLC
M ode l: T oby
Fot ogra f: M ic he lle La nc a st e r
T oa t e dre pt urile re ze rva t e .
N ic io pa rt e a a c e st e i cărți nu poa t e fi reprodusă sub
nic io formă sa u prin m ijloa c e e le c t ronic e sa u
m e c a nic e
m ijloa c e , inc lusiv sist e m e de st oc a re și re c upe ra re a
informațiilor, fără pe rm isiune a scrisă
de la a ut or, c u excepția folosirii unor c it a t e sc urt e
înt r-o re c e nzie de c a rt e .
URMĂRIȚI-L PE EV A AI CI
Vizitați w w w .e va w inne rs.c om și abonați-vă la
ne w sle t t e r-ul m e u.
Grup FB: ht t ps:// H Y PERLI N K
"ht t ps://bit .ly/3 gH Ee 0 e "bit . H Y PERLI N K
"ht t ps://bit .ly/3 gH Ee 0 e "ly/ H Y PERLI N K
"ht t ps://bit .ly/3 gH Ee 0 e "3 gH Ee 0 e
Pa gina FB: ht t ps:// H Y PERLI N K
"ht t ps://bit .ly/3 0 DzP8 Q"bit . H Y PERLI N K
"ht t ps://bit .ly/3 0 DzP8 Q"ly/ H Y PERLI N K
"ht t ps://bit .ly/3 0 DzP8 Q"3 0 DzP8 Q
I nst a : ht t p://I nst a gra m .c om /e va w inne rs
Book Bub: ht t ps:// H Y PERLI N K
"ht t ps://w w w .book bub.c om /a ut hors/e va w inne rs"w w w . H Y PERLI N K
"ht t ps://w w w .book bub.c om /a ut hors/e va w inne rs"book bub. H Y PERLI N K
"ht t ps://w w w .book bub.c om /a ut hors/e va -w inne rs"c om /
H Y PERLI N K "ht t ps://w w w .book bub.c om /a ut hors/e va w inne rs"a ut ori/ H Y PERLI N K
"ht t ps://w w w .book bub.c om /a ut hors/e va -w inne rs"e va H Y PERLI N K "ht t ps://w w w .book bub.c om /a ut hors/e va winners"câştigători
Am a zon: ht t p:// H Y PERLI N K
"ht t p://a m a zon.c om /a ut hor/e va w inne rs"a m a zon.
H Y PERLI N K
"ht t p://a m a zon.c om /a ut hor/e va w inne rs"c om /
H Y PERLI N K
"ht t p://a m a zon.c om /a ut hor/e va w inne rs"a ut or/
H Y PERLI N K
"ht t p://a m a zon.c om /a ut hor/e va w inne rs"e va w inne rs
Goodre a ds: ht t p:// H Y PERLI N K
"ht t p://goodre a ds.c om /e va w inne rs"goodre a ds.
H Y PERLI N K "ht t p://goodre a ds.c om /e va w inne rs"c om /
H Y PERLI N K
"ht t p://goodre a ds.c om /e va w inne rs"e va w inne rs
T ik T ok : ht t ps:// H Y PERLI N K
"ht t ps://vm .t ik t ok .c om /Z M e ET K 7 pq/"vm . H Y PERLI N K
"ht t ps://vm .t ik t ok .c om /Z M e ET K 7 pq/"T I C-t a c .
H Y PERLI N K "ht t ps://vm .t ik t ok .c om /Z M e ET K 7 pq/"c om /
H Y PERLI N K
"ht t ps://vm .t ik t ok .c om /Z M e ET K 7 pq/"Z M e ET K 7 pq/
LISTĂ DE REDARE
ht t ps://
H Y PERLI N K
"ht t ps://ope n.spot ify.c om /pla ylist /5 pa rvWe La e Y V x Bfq
hH 5 H 0 U ?si=9 qQfLX GBT 5 uR_j3 7 CrCa w g"de sc his.
H Y PERLI N K
"ht t ps://ope n.spot ify.c om /pla ylist /5 pa rvWe La e Y V x Bfq
hH 5 H 0 U ?si=9 qQfLX GBT 5 uR_j3 7 CrCa w g"spot ify.
H Y PERLI N K
"ht t ps://ope n.spot ify.c om /pla ylist /5 pa rvWe La e Y V x Bfq
hH 5 H 0 U ?si=9 qQfLX GBT 5 uR_j3 7 CrCa w g"c om /
H Y PERLI N K
"ht t ps://ope n.spot ify.c om /pla ylist /5 pa rvWe La e Y V x Bfq
hH 5 H 0 U ?si=9 qQfLX GBT 5 uR_j3 7 CrCa w g"pla ylist /
H Y PERLI N K
"ht t ps://ope n.spot ify.c om /pla ylist /5 pa rvWe La e Y V x Bfq
hH 5 H 0 U ?si=9 qQfLX GBT 5 uR_j3 7 CrCa w g"5 pa rvWe La e
Y V x BfqhH 5 H 0 U ?
H Y PERLI N K
"ht t ps://ope n.spot ify.c om /pla ylist /5 pa rvWe La e Y V x Bfq
hH 5 H 0 U ?si=9 qQfLX GBT 5 uR_j3 7 CrCa w g"si=
H Y PERLI N K
"ht t ps://ope n.spot ify.c om /pla ylist /5 pa rvWe La e Y V x Bfq
hH 5 H 0 U ?si=9 qQfLX GBT 5 uR_j3 7 CrCa w g"9 qQfLX GBT 5
uR_j3 7 CrCa w g
PROLOG
Luc a
M
oc hii a u găsit-o im e dia t .
A fost un m om e nt fără sufla re c â nd inim a m e a a
înc e t a t să m a i bată. M - a de rut a t . Era singura fe m e ie
c a re a st â rnit vreodată această reacție. Dure re a a st a
în inim a m e a .
M a rga re t Ca lla ha n e ra o forță de lua t în seamă.
Ac e le buc le sălbatice de c uloa re neagră, c a re i se
prăbușeau pe spa t e c a o pe rde a groasă. Buc le le
încăpățânate c a re îi înc a dra u fața, pie le a e i de fildeș
im plorâ nd să fie sărutată.
La na iba , a t re buit să mă a dun în jurul a c e st e i fe m e i.
Ea t re buia să fie lecția m e a de viață.
Sm e re nia m e a . I spit it oa re a m e a . T ort ura m e a .
Ar a junge să fie m oa rt e a m e a . Din m om e nt ul în c a re
a m văzut-o prim a dată, nu reușisem să o uit . Apoi,
din nou, a c e a noa pt e în T e m pt a t ion. Trecuseră a ni
de zile de c â nd o văzusem pe nt ru prim a dată, da r în
a c e a noa pt e în c lubul lui Ca ssio din N e w Y ork , m i-a m
declanșat propria tentație și propria m e a m oa rt e .
Î n m od ironic , și e a a purt a t un c ost um în noa pt e a
aceea.
Un
c ost um
de
Văduvă
Neagră
c a re
îi
îmbrățișa c urbe le și îi făcea pe bărbați să sa liva .
M a na ge rul de e ve nim e nt e a l lui Ca ssio a r fi t re buit să
fie uc is c â nd s-a gâ ndit la a c e a ide e - o pe t re c e re de
H a llow e e n în a ugust .
Era m
de st ul
de
sigur
că
c ost um ul
a c e la
mă
îmbrăcase.
Doa m ne , de c e e a ?
M -a m înt re ba t același luc ru a l na ibii de fie c a re dată
c â nd a m pus oc hii pe e a . Fe m e ile s-a u a runc a t la
pic ioa re le m e le . M -a ruga t să înc e rc relațiile. M i-a u
prom is că nu îm i vor c e re nic io pretenție pe nt ru că
știau că a r fi inut il să înc e rc .
N u M a rga re t Ca lla ha n.
Pur și sim plu m -a re spins îna int e c a e u să a m t im p să
form ule z o propoziție. N u o dată, c i de două ori. Ca
un cățel c a re urmărește un os, m -a m înt ors pe nt ru a l
t re ile a . Poa t e că a fost răsplata m e a pe nt ru că nu m a m c ulc a t niciodată c u o fe m e ie de două ori.
Oc hii m e i a u călătorit pe st e silue t a e i mică. N -a m
fost singurul c a re stătea c u gura căscată. De st ul de
câțiva bărbați o st udia u c u foa m e a în oc hi.
Purt a o roc hie elaborată roșu-vin, c u un de c olt e u în
formă de inimă c a re c obora jos. Pre a jos pe nt ru
m int e a m e a . Corse t ul din sa t in e ra ne gru și se agăța
de t a lie în st il c orse t . Da r de la t a lie în jos, s-a e va za t
înt r-un de sign e la bora t c u m a i m ult e st ra t uri de t ul.
M a sc a pe c a re o purt a își a sc unde a bine fața. O
mască de dantelă personalizată. O pa rt e a feței e i
e ra c om ple t acoperită, c u excepția gurii. Cealaltă
jumătate a feței e i și-a dezvăluit m a x ila rul frum os.
N im e ni nu a r fi re c unosc ut -o. Da r nu e ra m oric ine . Aș
recunoaște-o oriunde . M irosul e i. Z a m be t ul e i. Oc hii
e i.
Era pre a de pa rt e pe nt ru a le ve de a c uloa re a , da r
știam că e ra u c e l m a i profund a lba st ru c rist a l a l
Mării Ca ra ibe lor. Ge nul c a re ți-ar put e a frâ nge inim a
doa r privind-o.
Șoaptele um ple a u a e rul. Bărbații a u c oborâ t a supra
e i c a niște vult uri. Abia le -a sc ut it o privire . M a rga re t
e ra un flirt , da r îi plăcea un a num it t ip. N u e ra m
de loc c a ge nul ăsta. Părea să se îndre pt e spre
bărbați de t ip c orpora t ist . Tăiere curată.
Da r a st a nu m -a r de sc ura ja să o c uc e re sc .
Ea a fost singura fe m e ie c a re m -a făcut să-mi înc a lc
re gula de a mă c ulc a de două ori c u aceeași fe m e ie .
Plut ind prin sa la de ba l, oc hii e i c ont inua u să se
îndre pt e
în
Ca nde la brul
st â nga
a ve a
și
în
c olie rul
dre a pt a .
ei
Sus
c hok e r
si
sc lipind
jos.
și
atrăgând privire a t ut uror. Ea c ut re ie ra înc e t prin
cameră; c he lne rul c a re t re c e a c u o tavă se opri să-i
ofe re un fla ut de şampanie.
Ea i-a ofe rit un zâ m be t a bse nt , a lua t un pa ha r și a
c ont inua t . Până c â nd oc hii e i a u a t e riza t a supra m e a .
Pașii e i s-a u clătinat și a rămas nemișcat.
Ea nu a r fi put ut să mă recunoască. Ave a m o mască
a urie și neagră Pha nt om of t he Ope ra și jumătate din
față e ra c om ple t acoperită, lăsându-mi buze le și
pa rt e a stângă a feței și m a x ila rul de sc hise .
U n jumătate de zâ m be t m i-a t ra s pe buze . Parcă ne a m c oordona t .
Ea a re lua t să meargă, înc e t , da r în direcția m e a . nu
m -a m mișcat. Î n t im p c e oc hii m e i s-a u fix a t a supra
e i, a m așteptat.
Dacă a m a fla t un luc ru de spre M a rga re t Ca lla ha n, a
fost că îi plăcea urmărirea. Așa că poa t e aș lăsa-o să
mă urmărească pe nt ru o sc him ba re .
Ar fi be ne fic dacă pula m e a a r c oope ra .
Ca un fe l de băiat ne noroc it de a dole sc e nt , inim a m ia bubuit în pie pt , m a i t a re c u fie c a re pa s pe c a re -l
făcea în c a le a m e a . Până c â nd a ve nit să st e a în fața
mea.
"Buna ziua ." La na iba , voc e a e i e ra făcută pe nt ru
se x ul t e le fonic , sufoc a nt , suge st iv, c u un st rop de
a m uza m e nt .
Doa m ne , dacă aș put e a găsi un luc ru a l na ibii, doa r
unul, c a re nu m i-a plăcut, poa t e aș t re c e pe st e
această fascinație pe nt ru e a .
„V re i să fa c i se x ?”
Ani! Ani în c a re a m urmărit-o și a m obse da t de
frumusețea c u părul de c orb, da r a fost ne voie doa r
de un ba l m a sc a t c a să o a m în pa t ul m e u.
„Mă mișc re pe de ...” M -a m oprit , tăindu-mă sc urt . „N u
sunt e m ?” U lt im e le două ori a m văzut-o, i-a m pus o
poreclă. Be lla . Era
atât
de
frumoasă, înc â t
e ra
im posibil să nu-l obse rvi.
Oc hii
ei
străluceau
de
răutate
și
fuse se
acea
sc â nt e ie c a re îm i c a pt a se atenția prim a dată c â nd
ne -a m înt â lnit . Această fe m e ie a r fi fost o rebelă
irlandeză dacă i s-a r fi ofe rit oc a zia .
— Am put e a vorbi o vre m e , dacă vre i, spuse e a c u
nonșalanță. „Știi, dacă a i ne voie de o încălzire. Da r
nu vre a u să-mi pie rd t im pul dacă nu ești int e re sa t de
se x .”
I suse a l na ibii de H rist os!
A fost e a neclintită să aibă proble m e ? Ca ssio a vrut
să o a ra nje ze a st fe l înc â t să se poată căsători c u
verișoara e i, da r fa t a a ve a propriile e i pla nuri.
I -a m lua t m â na în a m e a și a m t â râ t -o afară din sa la
de ba l și sus pe scări până a m a juns la ult im ul e t a j.
Am re ze rva t a pa rt a m e nt ul pe nt house a l a c e st ui hot e l
pe nt ru capcană. Doa r că nu t re buia să fie c u m ine .
Fra t e le m e u, Ca ssio, a vrut să-i găsesc ve c hiul iubit .
Da , la na iba . N u a m a vut niciodată intenții să găsesc
pe c ine va c a re să o seducă.
Ave a m un pla n a l m e u. Fra t e le m e u e ra ne bun dacă
c re de a că voi lăsa pe c ine va să aibă această fe m e ie .
Odată c e ușa s-a t râ nt it în urm a noastră, a m înc uia t o și m i-a m păstrat privire a fixată a supra e i. N u știam
la c e să mă aștept de la e a în se a ra a st a . Bine , poa t e
a m a vut o ide e , da r m -a e ne rva t a l na ibii că a ve a un
pla n a l e i. Să dra c ui c u a lt bărbat. Doa r oric ine .
„Dezbracă-te”, i-a m ordona t , c u voc e a răgușită.
"Ce -"
I -a m lua t bărbia înt re de ge t e și a m pus-o să se uit e la
m ine . La na iba , oc hii ăia albaștri. Era u vic iul m e u.
— V re i să fii dra c ului, a m răpit. "De c i ha i sa o
fa c e m ."
Oc hii e i se mariră în spa t e le măștii. "Se rios?"
— Dezbracă-te, ispită.
M â na e i s-a oprit pe st e pie pt , respirația i s-a oprit .
De ge t e le îi t re m ura u c â nd înt inse m â na spre dantelă
de la c orse t . Mișcările e i e ra u le nt e , c u oc hii ațintiți
a supra m e a . Odată c e șireturile s-a u desfăcut, e a a
c oborâ t vâ rful și sâ nii e i supe rbi i-a u revărsat.
N u purt a sut ie n. La na iba !
Pie pt ul e i t re m ura c u respirații înfiorătoare, ispit indumă și m a i m ult . Și-a lăsat roc hia să cadă și a c e a st a
s-a st râ ns la pic ioa re , lăsând-o în pic ioa re , în pa nt ofi
roșu vișiniu și chiloți de mătase.
Pe na m e a sa zvâ c nit , întărindu-se la ve de re a e i. I isus
H rist os. Era c a o M a dona înt r-unul dint re a c e le
t a blouri
pe
c a re
bunic ul
meu
îi
plăcea
să
le
c ole c t e ze .
— E râ ndul tău, respiră e a . Am a rc uit o sprânceană la
c e re re a e i. A fost un a lt luc ru pe c a re l-a m iubit la
această fe m e ie . Era a t â t de exigentă. înne bunit or.
M int e a m i s-a golit . A dispărut la ve de re a c orpului e i
gol. Era superbă. De la gâ t ul e i grațios, la sâ nii
generoși, șoldurile m oi până la pic ioa re le e i t onifia t e .
M i-a m
a runc a t
ja c he t a
de
c ost um ,
a poi
m i-a m
de sc he ia t cămașa roc hie neagră și, în t ot a c e st t im p,
oc hii m e i a u fost ațintiți a supra e i. Pie le a îi e ra
îmbujorată. Pie le a a c e e a palidă irlandeză pătată de
un fa rd pe st e t ot pe unde ve de a m .
Privire a e i a fost concentrată a supra m e a c â nd m ia m a runc a t cămașa a poi. M i-a u urm a t pa nt ofii și
șosetele,
a poi
pa nt a lonii.
S-a
sc os
din
chiloți,
privindu-mă.
„Măștile rămân”, a m urm ura t e a în t im p c e îm i
a runc a m box e rii.
„T oc urile t a le rămân”, a m c e rut , c u voc e a răgușită.
Câ nd e a nu a răspuns, i-a m căutat oc hii și i-a m găsit
concentrați pe pe nisul m e u.
„C-c e -i a st a ?” întrebă e a , c u lim ba t re c â nd pe st e
buza de jos.
M i-a m înfășurat m â na în jurul a x ului și l-a m m â ngâ ia t
o dată. Gura e i s-a înt re de sc his, oc hii pe jumătate
închiși și roșul i se a dâ nc i.
"Ac e st ?" a m
înt re ba t , t re c â ndu-m i de ge t ul m a re
pe st e pie rc ing-ul Princ e Albe rt . „Est e un pie rc ing.”
A re spira t gre u și mă așteptam pe jumătate să fugă
sa u să leșine.
„Ești uriaș”, șopti e a . „De c e a i și t u un pie rc ing?”
M â na e i s-a înt ins și inst a nt a ne u pe nisul m e u t a re sa
zvâ c nit , dornic de a t inge re a e i. Da r a poi, de parcă șia r fi a m int it că nu a r t re bui, m â na i-a căzut pe c orp.
N u m i-a scăpat c um și-a fre c a t c oa pse le , suc urile
strălucitoare m â ngâ ind-o pe int e riorul c oa pse lor.
„Se sim t e bine îm pot riva c lit orisului tău și, c â nd sunt
în t ine , îm pot riva punc t ului tău G.” M i-a m fre c a t
pe nisul, pie rc ing-ul mișcându-se.
— Doa m ne , a înghițit e a . "Eşti se rios?"
Am da t din c a p, pre -c um strălucind de ja în vâ rful
pe nisului. Dacă a r de c ide că nu e pe nt ru e a , aș m uri.
Pe nisul
m i-a
pulsa t
și
m -a m
bătut
cu
pum nii,
st râ ngâ ndu-m i erecția de la vâ rf la bază.
„Ești ga t a să-l t e st e zi?” a m provoc a t .
Și-a mușcat buza , fără să se miște. Am așteptat.
T re buia să fie c onse nsua l. T re buia să-și dorească
a st a la fe l de m ult c a și m ine .
„Da ”, a răspuns e a în c e le din urmă.
Mulțumesc la na iba .
Am lua t -o de mână și a m dus-o în pa t . Î n m om e nt ul în
c a re
pa rt e a
din spa t e
a
ge nunc hilor e i a
lovit
sa lt e a ua , e a și-a înfășurat m â inile în jurul gâ t ului
m e u și m -a sărutat. Gurile ni s-a u c one c t a t și un fior
m i-a rost ogolit pe c oloa na vertebrală.
La dra c u '!
Ave a gust bun. Ca și căpșunile. Lim ba m i-a a lune c a t
print re buze le e i și a m stăpânit gura e i, sărutând-o
c u put e re . O mână e i a c oborâ t pe pie pt ul m e u, a poi
a
c oborâ t
până c â nd de ge t e le
e i de lic a t e
s-a u
înfășurat în jurul pe nisului m e u t a re .
Am â ndoi a m căzut pe spa t e , sa lt e a ua sărindu-ne
t rupurile și sc ufundâ ndu-ne sub gre ut a t e a noastră.
Corpul m e u de a supra a l e i, m i-a m fre c a t t ija de
pliurile e i um e de și spa t e le e i sa a rc uit .
„Doa m ne , sim t m e t a lul re c e ”, gâ fâ i e a . M -a m pregătit
să t râ nt e sc în e a , c â nd c uvint e le e i m -a u oprit . —
Pre ze rva t ivul, respiră e a . „N u uitați de pre ze rva t iv.”
La na iba , aș pre fe ra să nu aibă pre ze rva t iv c u e a , da r
a m a vut unul. Doa r în c a zul în c a re . Am înt ins m â na
spre folie , m i-a m folosit dinții pe nt ru a o de sc hide ,
a poi i-a m înt ins-o. M â na e i mică m i-a rost ogolit -o și
un fior m i-a călătorit pe șira spinării. L-a așezat la
int ra re a e i, ia r oc hii m i s-a u da t pe st e c a p în ceafă.
„Bine ,
sunt
ga t a ”,
a
strângându-mă de um e rii.
sc â nc it
ea,
cu
m â inile
M -a m îm pins în e a înt r-o lovitură puternică și m -a m
înfipt a dâ nc în e a . Ea a sc os un strigăt îne c a t și
c orpul e i a a vut spa sm e .
„La na iba ,” a m șuierat. Era st râ ns c a un pum n și
m ie zul e i pulsa în jurul lungim ii m e le . Ea m -a lua t pe
t ot ,
înt inzâ ndu-se
st râ ns
în
jurul
erecției m e le .
Ac e st a e ra ra iul. Ac e st a a fost ia dul.
Știam că voi a ve a ne voie de e l pe nt ru t ot re st ul
vieții.
M -a m sc os, a proa pe c om ple t , lăsând doa r vâ rful
înăuntrul e i îna int e de a mă t râ nt i îna poi în păsărica
e i strânsă. T rupul e i t re m ura , pie le a i-a pipe ra t pie le a
și a sc â nc it .
„ Oh. Ale m e le . Dum ne ze u. ” Ge m e t e le e i e ra u o
muzică nenorocită.
M i-a m bătut șoldurile, pe nisul m i-a a lune c a t și ieșit
din pizda e i, c u suc urile e i uns pe st e t ot . Oc hii e i sa u c oborâ t , privindu-m i a x ul dispărând în păsărică, și
a m c re zut că îi pla c e ve de re a . Plut ind de a supra e i,
osul m e u pubia n s-a lipit de c lit orisul e i.
Z gom ot e le pe c a re le făcea m -a u făcut a proa pe să-mi
a runc încărcătura c hia r a c olo și a t unc i.
„Păsărica t a mă ia a t â t de bine ”, a m lăudat.
Ple oa pe le e i s-a u înc his. — Da , ge m u e a . De ge t e le e i
s-a u ghe a re în spa t e le m e u în t im p c e a m pom pa t în
e a din nou și din nou. Fie c a re lovitură m a i t a re și m a i
adâncă de c â t c e a de dina int e . Sune t e le um e de a le
t rupurilor noa st re , c a rne îm pot riva cărnii, ge m e t e le
și mormăiturile noa st re a u um plut c a m e ra și a u sărit
de pe pereți.
"Dum ne ze u. T e rog”, a țipat e a .
Am t ra s-o. Ra pid. Gre u. Lovind furios în e a .
Pic ioa re le e i, c u călcâiele încă în pic ioa re , st râ nse în
jurul t a lie i m e le , de ge t e le e i la spa t e , c orpul m e u
lângă a l e i în t im p c e mă îm pinge a m în e a . Pa sa ric a
e i s-a st râ ns în jurul m e u. Ge m e t e le și c uvint e le e i m a u înde m na t să c ont inui. U m idit a t e a e i, fie rbint e și
lipicioasă, ne -a pic ura t pe t ot c orpul.
Cu un mormăit, a m int ra t gre u în e a . Fără milă. V â rful
pe nisului m e u și pie rc ingul c a re ie se în pâ nt e c e le e i.
Ea se cutremură și t re m ura . U n va l de umezeală și
int e riorul e i s-a st râ ns în jurul pe nisului m e u. Ea a
sc â nc it din nou, ge m e t e revărsându-se de pe buze ,
c â nd a a juns la orga sm .
Am ve nit c e l m a i gre u pe c a re l-a m a vut vreodată,
sămânța m e a t urnâ ndu-se în e a . M i-a bătut inim a în
ure c hi. M -a m înfiora t c â nd orga sm ul m i-a zbuc ium a t
prin m ine . Și a m jura t că a m văzut fulge re în spa t e le
ple oa pe lor m e le .
„M ia Be lla ”, a m șoptit e u, spe râ nd că nu va a uzi
dra gost e a ,
M -a m t ra s și e a a ic nit , a proa pe dure ros.
Ceața plăcerii s-a risipit înc e t și oc hii m e i s-a u
c oborâ t spre loc ul în c a re t rupurile noa st re e ra u
unit e c u c â t e va se c unde în urmă.
V e de re a sămânței m e le și a pre ze rva t ivului rupt ...
sâ nge le s-a înt ins pe st e t ot , pe pe nisul m e u și pe
int e riorul c oa pse lor e i.
M a rga re t Ca lla ha n a fost virgină? Ce na iba !
Ca pit ol unu
LU CA
Ac um doi a ni
W
T oc m a i int e rc e pt a se m și sa lva se m un t ra nsport de
fe m e i pe c a re tatăl m e u îl a jut a se să le introducă
ile ga l în țară. El, împreună c u tatăl lui Ra pha e l
Sa nt os, e ra a dâ nc în a c e st ra ha t de t ra fic de ființe
um a ne . Câ nd ve de a m așa c e va , singurul m e c a nism
de a fa c e față e ra um orul. Ce l puțin pe nt ru m ine , așa
a fost .
Era o alternativă m a i bună la m oping, de parcă aș
a ve a t im p pe nt ru a c e a porcărie sensibilă, sa u să fiu
un fund morocănos. Fra t e le m e u e ra pre a se rios.
Luc ia no fuse se pre a supărat de c â nd soția lui a
dispărut. N ic o își răzbunase sora și se învinuise că a
eșuat-o. Ale x e i se c onfrunt a se c u consecințele une i
vieți ne noroc it e . Proba bil că a a vut -o c e l m a i rău
dint re noi și a st a spune a m ult e .
Și e u, înc e rc a se m să-mi ispășesc prim ul m e u păcat.
Bineînțeles, a m m a i c om is m ult e de a t unc i, da r
prim ul
încă
noa pt e a .
m -a
Fa t a
cu
m â nc a t .
Încă
mă
ținea
păr de
c orb
și oc hi
t re a z
albaștri
oc e a nului îm i bâ nt uise vise le de a t unc i.
Oc hii m e i a u călătorit pe st e t ine re le ghe m uit e , c u
groază și frică în oc hii lor. M i-a zvâ rlit st om a c ul, da r
nu m -a zguduit c a t e roa re a pe c a re o văzusem în
oc hii a c e le i fetițe c u toți acești a ni în urmă.
Poa t e a fost fa pt ul că a fost prim a m e a uc ide re , da r
e ra m de st ul de sigur că e ra pe nt ru că e u e ra m c e l
c a re provoc a se a c e a privire .
Sc ut urâ nd a c e le gâ nduri și îm pingâ nd t re c ut ul îna poi
înt r-un
colț
înt une c a t ,
unde
e ra
loc ul,
m -a m
c onc e nt ra t a supra fe m e ilor din fața m e a . I -a m put e a
sa lva . Le -a m put e a ofe ri o viață m a i bună și m a i
sigură. Î nt re ba re a e ra unde .
Fe m e ile nu voia u să se întoarcă la c a se le lor. Au vrut
să se ascundă a ic i, în St a t e . De c i, ne -a m gâ ndit la
opțiuni, până c â nd N ic o a ve nit c u una .
— Poa t e că le put e m dubla în c a m e re t im p de o
săptămână sa u c a m a sa c e va , până vom put e a
e x t inde clădirea, mormăi N ic o gâ ndit or în t im p c e
înc e pe a să t a st e ze e ne rgic pe t e le fon. M e na je ra lui
N ic o, Gia , a fost o victimă a t ra fic ului. El a sa lva t -o
și, c u a jut orul lui N ic o, c onduc e a un adăpost pe nt ru
a lt e fe m e i c a re trecuseră prin același luc ru.
„Știu că ești bun”, l-a m ba t joc orit . N ic o a ve a firm e de
construcții le git im e , da r înființarea une i clădiri nounouț înt r-o săptămână a fost o înt inde re . Chia r și
pe nt ru e l. „Da r e x t inde re a înt r-o săptămână? N u ești
c hia r așa de bun.”
N ic o îşi înclină sprâ nc e ne le , c u o privire îngâmfată
pe c hip.
„Provoc a re acceptată”, a spus e l. „Cu c e pa rie m ?”
— N u ești de st ul de boga t ? a m pufnit .
— N u vorbe sc de spre ba ni, a spus e l t â râ t or.
„At unc i c e vre i?” l-a m înt re ba t .
„O fa voa re ”, a răspuns N ic o fără să se gândească la
a st a . „Oric e fa voa re , în oric e m om e nt a l vieții m e le
c â nd vre a u a st a .”
„N u o fa c e ”, a a ve rt iza t Luc ia no, a runc â nd o privire
amuzată lui Ca ssio. Nenorociții ăștia bătrâni c re de a u
că mă c unosc a t â t de bine . „O să pie rzi.”
„A pie rdut de ja ”, a int e rve nit Ale x e i. Frumoasă, nic i
măcar psihopa t ul re c e nu c re de a în m ine .
— O a fa c e re , a m spus.
N ic o a zâ m bit c a un re c hin în t im p c e ne st râ nge m
m â na . L-aș fa c e să piardă a c e st pa riu.
U n t e le fon m obil a suna t și ne -a m uit a t c u toții la
t e le foa ne le
noa st re . Era
a
lui N ic o; prim ise
un
răspuns.
— Bine , Gia îi va lua , anunță N ic o. „V oi pune e c hipa
m e a de construcții să luc re ze la e x t inde re a clădirii,
da r până a t unc i, Gia a spus că le poa t e găzdui.”
„Ex c e le nt ”,
am
mormăit
e u.
Doa m ne ,
c hia r
și
m e na je ra lui a fost pre a eficientă. „Ac um , să m e rge m
să sărbătorim. Să lovim c lubul tău din oraș, Ca ssio?
"Ispită?" întrebă N ic o. „N u există o pe t re c e re de
H a llow e e n sa u așa c e va ?”
— Î n luna a ugust ? se mormăi Luc ia no. A fost e x a c t
se nt im e nt ul m e u. U ra se m pe t re c e rile c ost um a t e . A
fost un ne noroc it de c irc .
Ca ssio
doa r
a
ridic a t
din
um e ri.
„M a na ge rul
e ve nim e nt ului fa c e niște prost ii înghe suind t oa t e
e ve nim e nt e le a nului în această lună. Săptămâna
viit oa re e st e o pe t re c e re de Crăciun.”
Luc ia no și N ic o l-a u num it
prost
pe
m a na ge rul
e ve nim e nt ului, dâ nd oc hii pe st e c a p. N u put e a m fi
m a i de a c ord, da r e ra c lubul lui Ca ssio. N u e ra m pre a
int e re sa t de c luburi. Am pre fe ra t rafinăriile de pe t rol,
c om pa niile de t e hnologie și ra ha t urile de ge nul ăsta.
„Fără ispită pe nt ru m ine ”, t onul re c e a l lui Ale x e i a
înt re rupt num e le c re a t ive a le lui Luc ia no pe nt ru
m a na ge rul de e ve nim e nt e a l lui Ca ssio, de parcă a r fi
urm a t a lfa be t ul.
„Da , tentația e st e pre a m oa le și pe nt ru m ine ”, a m
răspuns. „Da r c â nd Ca ssio refuză să deschidă c e va
mai
dur,
t re buie
doa r
să
te
mulțumești
cu
T e m pt a t ion.”
Ale x e i m -a răsturnat c u o e x pre sie goală pe față.
„Du-t e și deschide-ți propriul c lub de se x ha rd-c ore ”,
mormăi Ca ssio. „N e noroc it ul pe rve rs.”
a m zâ m bit . N u îm i plăceau c he st iile pe rve rse , nu că
n-aș înc e rc a o dată. Da r aș put e a să o ia u sa u să o
la s.
— S-a r put e a , a m spus. „Și spune -i Ca ssio”.
— Și s-a r put e a să-ți ba t fundul, gâ ndi Ca ssio.
De parcă a r put e a vreodată. Fra t e le m e u m a i m a re
e ra de lir une ori.
Lăsându-i în urmă, a m sărit în Buga t t i-ul m e u și m -a m
c ondus la T e m pt a t ion, fără să știam că va fi e x a c t
a st a , o ispită, c a re mă așteaptă a c olo.
Am int ra t c u pa și m a ri în c lub, făcându-i c u m â na
lui Ala n, ba lonul lui Ca ssio.
„H e i, Ala n”, l-a m sa lut a t . „Oc upa t în se a ra a st a .”
„Î n fie c a re noa pt e în această lună”, mormăi e l. V e zi,
c hia r și propriul lui bounc e r ura ide e a vacanțelor în
a ugust .
O tânără a ve nit lângă m ine . "M ult um e sc pe nt ru
a st e pt a re ."
M i-a m înc lina t sprâ nc e a na și i-a m a runc a t o privire
laterală. Ea m i-a zâ m bit , c u oc hii strălucind c a două
sa fire a lba st re c u a dâ nc im i de a lba st ru oc e a nic .
Același blue s c a c e l a l fe t e i c a re îm i bâ nt uia vise le .
— Continuă să m e rgi, murmură e a . Mă folose a pe nt ru
a int ra în c lub? Aproa pe că a m râ s. Fe m e ile îm i
dădeau de obic e i m a i m ult de o dublă lua re , ia r
a c e a st a a bia se uit a în direcția m e a , c u oc hii e i
atenți și privindu-l pe Ala n.
Oc hii m e i a u călătorit pe st e e a . Aceeași nuanță de
păr ne gru c orb. Aceiași oc hi albaștri. Era m a i în
vârstă, m a i înaltă, c u un c orp ucigaș înt r-un c ost um
de Văduvă Neagră c a re îi îmbrățișa c urbe le . Era e a .
Era m sigur de a st a .
M a rga re t Ca lla ha n.
I -a m făcut se m n lui Ala n c u un se m n din c a p să o
la se să int re . Abia a m pășit în c lub și e a a dispărut
fără nic i măcar un mulțumire.
Da r încă nu a m t e rm ina t . De pa rt e de a st a dacă aș fi
a vut drum ul m e u. M -a m îndre pt a t după e a , c e rc e t â nd
holul înt une c a t pe nt ru a găsi frumusețea m inune c u
păr de c orb, îmbrăcată înt r-un c ost um st râ m t de
Bla c k Widow .
La na iba , de ja o pie rduse m în mulțime.
M -a m îndre pt a t spre ringul de da ns, c u oc hii m e i
călătorind pe st e mulțimea de t rupuri îmbrăcate în
c ost um e . Ce i m a i mulți da nsa u sa u înc e rc a u oric um ,
în t im p c e m uzic a răsuna prin difuzoa re și pode a ua
vibra c u ba sul.
Abia a t unc i a m văzut-o. Da nsa c u o fată roșcată
îmbrăcată în
Wonde r
Wom a n,
ei
doi
râ zâ nd
și
zdrobindu-se unul de celălalt.
I gnorâ nd Wonde r Wom a n pe nt ru că Bla c k Widow a
fost înt ot de a una t re a ba m e a , le -a m urmărit și a m
așteptat o pauză. Fe m e ile de obic e i nu da nsa u
împreună pre a m ult t im p. Î n m om e nt ul în c a re a ve a u
să aibă puțin spațiu înt re e i, a m intenționat să mă
năpustesc.
Î n t im p c e mă uit a m la fe m e ia c a re se mișca se nzua l
pe ringul de da ns, a m int irile m e le m -a u dus îna poi la
prim a dată c â nd a m văzut-o.
Din dorm it or ve ne a u ge m e t e și ge m e t e , mormăiturile
tatălui m e u din c e în c e m a i t a re .
Am urâ t ra ha t ul ăsta. Cine se așteaptă c a un c opil de
doispre ze c e a ni să st e a de pază în t im p c e tatăl lui
se ia c u c ine va ?
Ca ssio e ra în prim ul a n de fa c ult a t e , lăsându-mă să
mă oc up singur de tatăl nost ru. L-a m urâ t , da r știam
că dacă aș st ric a a st a , m -a r ba t e ne gru și a lba st ru.
Așa că, a m st a t și a m așteptat, ignorâ nd sune t e le
scârțâite a le pa t ului și voc ile c a re ve ne a u din
dorm it or. Oc hii m e i c ut re ie ra u holul m a re , ușa une ia
dint re c a m e re lăsată la rg deschisă. M -a m a propia t
înc e t , păstrând pașii tăcuți c a și c um aș fi fost
a nt re na t și m -a m uit a t înăuntru.
Era c a m e ra une i fe t e . M ult , m ult roz.
Era u urși, păpuși, ba le rine și m a i mulți urși.
Oric e fată c a re oc upa această cameră a ve a o
obse sie serioasă pe nt ru urși.
Î na int e să a m oc a zia să pun pic iorul în cameră, a m
a uzit un zgom ot m oa le jos. şoapte. Roz și urși uitați,
m i-a m sc os pist olul din spa t e le pa nt a lonilor.
M â na
m i-a
t re m ura t
puțin,
da r
m -a m
întărit
inst a nt a ne u. N u put e a m arăta slăbiciune. T a t a nu a r
fi de a c ord și, dacă a r ve de a a st a , m -a r fa c e să
re gre t .
Prinzâ nd m e t a lul re c e , a m făcut un pa s spre scări.
Apoi a lt ul. Până c â nd a m fost a proa pe în vâ rful e i,
privind în jos.
At unc i i-a m văzut. U n bărbat și o fetiță.
Urcă scările, c u propriul pist ol în mână, ia r fetița c u
părul de c uloa re a c e le i m a i înt une c a t e nopți se uit a
după e l. Oc hii e i a u pâ lpâ it pe st e e l și privirile
noa st re s-a u c one c t a t .
M i s-a
urc a t
pie pt ul. U n va l m -a
lovit . A fost
a proa pe ... liniștit. Ca înt ins sub soa re în c urt e a lui
N onno. Sa u înot în Sic ilia .
„Ce cauți a ic i, băiete?”
Pa ra disul uit a t , a m înt â lnit privire a om ului și inim a
m i s-a grăbit. T re buia să fie tatăl fe t e i. Ave a aceiași
oc hi albaștri, da r nu e ra u la fe l de frumoși c a a i e i.
„N e noroc it ule ”, șuieră bărbatul în t im p c e inim a îm i
bătea c u put e re în pie pt . A fost dure ros. „Ești fiul lui
Be nit o.”
a m c lipit . Ex pre sia criminală de pe c hipul lui m -a
lovit greșit. T a t a a spus că toată lum e a ne vre a
morți. Ca ssio a spus să se gândească îna int e de a
reacționa.
A fost pre a t a rziu. Ba ng. Ba ng. Ba ng.
I nst a nt a ne u, roșu i-a pătat pie pt ul. S-a prăbușit pe
scări și a m simțit că înt re a ga m e a lum e s-a răsturnat
de parcă aș cădea c hia r lângă e l.
Râ se t e le put e rnic e a u spulbe ra t a m int ire a și a u a dus
lum e a din nou în atenție.
Am c lipit din oc hi, a poi a m inspira t a dâ nc . M a rga re t
Ca lla ha n a da nsa t , aceiași oc hi albaștri c a re mă
bântuiseră a ni de zile , pâ lpâ indu-m i pe nt ru sc urt t im p
îna int e de a ple c a .
Pa uza a ve nit dint r-o sursă improbabilă. Fra t e le m e u.
Ca ssio, c a re c obora ra r pe ringul de da ns, și-a bătut
drum ul c u Wonde r Wom a n c u părul roșu. Am fost a t â t
de uluit să-l văd da nsâ nd, înc â t a m ra t a t ne noroc it a
mea
șansă.
Un
ne noroc it
se
îndre pt a se
spre
M a rga re t și da nsa de parcă un st ript e a se a r fi o
c he st ie de va nilie . De parcă a r fi fost un fe l de
Chippe nda le .
Ceața roșie m i-a st ric a t ve de re a .
T ipul s-a mișcat re pe de . Buze le lui e ra u pe Văduva
mea
Neagră,
m â inile
lui
c ut re ie râ ndu-i
fundul,
a t ingâ nd-o pe st e t ot . Gura lui s-a mișcat pe lobul
ure c hii e i și, din c a uza roșiei de c uloa re de pe obra jii
e i, e l nu-i spune a o pove st e îna int e de c ulc a re . Ce l
puțin nu ge nul pe c a re ți-ar c it i m a m a t a .
At unc i m -a m hotărât să-l uc id pe t ip.
Am c om is m ult e păcate și c rim e c u sâ nge re c e în
viața m e a . Toți bărbații în afară de unul, prim a m e a
uc ide re , a u m e rit a t -o. Azi a fost prim a dată c â nd
om or pe c ine va din c a uza ge lozie i.
La na iba , re pe rt oriul m e u creștea.
Am st râ ns din dinți a t â t de t a re , înc â t m a dure a
m a x ila rul, în t im p c e
îi prive a m
împreună. M i-a
t re buit t ot c ont rolul, c a re de c e le m a i m ult e ori nu
e ra a t â t de m a re , să nu mă năpustesc înt re e i și să-i
zdrobe sc fața în a c e st proc e s.
Î n m om e nt ul în c a re i-a m văzut m â na înc e rc a re a de a
int ra în pa nt a lonii e i, m i-a m pie rdut ra ha t ul. I -a m
făcut se m n bounc e rului. El știa c e înseamnă a st a .
Du-l la subsol.
M a rga re t îl prive a c u oc hii m a ri c â nd îl t â ra u, ridic a u
din um e ri și c ont inua u să da nse ze . Buze le m i s-a u
c urba t înt r-un zâ m be t .
Ave a m senzația că nu e ra m a re luc ru c a re să-mi
șocheze fe m e ia .
Am înghețat.
Fe m e ia m e a ? N u, nu se put e a . T oc m a i a m c unosc ut o.
Ca pit ol Două
MARGARETĂ
D
mișcându-mi
t rupul
se nzua l
și
mișcându-mă,
conștientă de oc hii bărbaților a supra m e a , a m a vut
grijă să le ofe r spe c t a c ol. A fost m a i ușor să-mi
c ont role z c orpul și reacția bărbaților față de e l de c â t
să înc e rc
c e va
m a i profund. Bărbații a u c re zut
înt ot de a una că știu c e vor prim i c u m ine , da r nu a u
făcut-o. La na iba , nic i măcar nu mă cunoșteam.
Ce va m -a reținut m e re u. Ce va din t re c ut ul m e u pe
c a re pur și sim plu nu l-a m put ut înțelege pe de plin.
Părea că înt re a ga m e a existență se învâ rt e în jurul
unui vis cețos c a re se înt orc e a m e re u. Singura
im a gine clară din înt re gul vis a u fost oc hii morți a i
tatălui m e u
și o
baltă de
sâ nge .
În
jurul
lui,
înghițindu-l înt re g. Știu că a m fost a c olo c â nd a fost
uc is, da r nu a m put ut obține niciodată t oa t e de t a liile .
N u sunt sigur că le -a m vrut , sinc e r să fiu.
Da r a fost c e va dife rit în se a ra a st a . Părul de pe
ceafă m i s-a ridic a t și a m simțit un ușor t re m ur
rost ogolindu-m i c orpul. N u a fost c hia r neplăcut, da r
nic i m ie nu m i-a plăcut.
„Est e pe nt ru că Áine dansează c u un bărbat”, îm i t ot
spune a m .
Cu t oa t e a c e st e a , raționamentul nu a ve a se ns. N u
e ra m c hia r o fe m e ie subtilă și timidă. Da , a m a vut
propriul m e u se t de proble m e , da r a a ve a oc hii
bărbaților a supra m e a nu a fost niciodată una dint re
e le .
Alba st ru, ga lbe n, viole t , roșu. Lum inile a u fulge ra t ,
a runc â nd un c urc ube u de c uloa re pe st e ținuta m e a
neagră și cauciucată de Bla c k Widow . U n c â nt e c
obsc e n răsuna prin difuzoa re , în t im p c e t rupurile de
pe ringul de da ns se mișcau împreună, șoldurile
rost ogolindu-se , buze le a t ingâ ndu-se .
U n se t de m â ini a a t e riza t pe șoldurile m e le și a m
juc a t împreună. Străinul a șoptit luc ruri pe c a re voia
să le facă păsăricii m e le . N u a m sim t it nim ic . Z ip.
N a da . Și gura lui e ra m ult pre a a proa pe de ure c he a
m e a , inspirâ nd în e a c a și c um un ura ga n ble st e m a t
m i se înt â m pla în c re ie r.
S-a r put e a să mă c om port c a o seducătoare și să
flirt , da r a st a nu a înse m na t că m -a m c one c t a t .
A apărut un ba lon și l-a t â râ t pe t ip de pa rt e . Am a vut
grijă de e l, da r a poi a m ridic a t din um e ri și a m
c ont inua t să da nse z.
O picătură de sudoa re s-a rost ogolit pe spa t e le m e u.
Rulire a șoldurilor, a lune c a re a m â inilor prin păr. M -a m
mișcat m a i înc e t în t im p c e oc hii m e i t re c e a u subt il
pe st e ringul de da ns, c orpul m e u nu înt re rupe a
niciodată mișcările.
Oc hi întunecați. Ex pre sie m a i întunecată.
Mișcările m i-a u zguduit și privirile ni s-a u c ioc nit .
Bărbatul stătea în spa t e le ringului de da ns. O fe m e ie
lângă
e l,
cu
oc hii
țâșnind
pe st e
el
și
buze le
mișcându-se.
Da r toată atenția lui e ra a supra m e a .
Chia r și sub lum inile sla be a le c lubului de noa pt e ,
ve de a m că e ra îna lt . Era c e va fa m ilia r c a re îm i
înțepa m int e a , da r nu pre a put e a m să-l înțeleg.
Lăsând fe m e ia în urmă, fără să-i scutească o altă
privire , e l s-a îndre pt a t spre m ine c u pași lungi și
intenționați.
Am st a t a c olo, c a o pradă c a re se pregătea să fie
prinsă, privindu-l și a t ra gâ ndu-i privire a .
De bunăvoie.
Sfa rc urile m i s-a u st râ ns. Sâ nge le din ve ne le m e le sa a prins de dorință. O dure re pulsatilă îm i pulsa înt re
c oa pse .
Era c hia r m a i îna lt de c â t a m c re zut la înc e put . M i-a m
înt ins gâ t ul, ținându-i privire a c â nd se opri în fața
mea.
N e -a m
uit a t
unul
la
a lt ul,
o
t e nsiune
groasă,
sufocantă um plâ nd a e rul. U m e rii lui la rgi m i-a u
bloc a t re st ul c lubului din ve de re , lăsându-mă a pa re nt
singur c u e l. Prezența lui m i-a c oborâ t c orpul și
neliniștea a c re sc ut pe nt ru a mă sufoc a .
O a m int ire m i-a t re c ut prin t â m ple , lupt â nd să treacă.
N um a i că nu put e a m gâ ndi c u e l în spațiul m e u.
Am făcut un pa s îna poi. A făcut un pa s îna int e .
— Ai c re sc ut , spuse e l înc e t . „Be lla .”
Am c lipit , a poi a m c lipit din nou. A făcut să sune de
parcă m -a r cunoaște.
Am inspira t înc e t . L-a m e libe ra t . Apoi re pe t a t .
— N u t e c unosc , a m înghițit.
N u s-a mișcat. N ic io emoție nu i-a străbătut fața, da r
c e va înt une c a t ia mișcat prin oc hii c a re nu e ra u a t â t
de întunecați pe c â t c re de a m inițial. Era u not e de
a lun în e le . Sa u lum inile c lubului îm i juc a u fe st e .
Am înghițit în se c și a m înc e rc a t să-mi păstrez voc e a
stabilă c u următoarele c uvint e . „Poți t e rog să da i
îna poi?”
Buze le i se ridicară. N u s-a mișcat, nic i măcar un
c e nt im e t ru.
„T e -a i spe ria t , m ia Be lla ?” De ge t ul lui a a juns la gâ t ul
m e u, măturandu-mi ușor pulsul c a re t une t . M i-a m
ținut respirația în t im p c e e l a m a sa t ve na , de parcă
m i-a r fi spus că poa t e să-mi pună capăt vieții tăind-o.
O a m int ire a t re c ut prin m ine , făcându-mi slăbirea
ge nunc hilor. M i s-a părut c a aș fi st a t la m a rgine a
oc e a nului, lupt â nd c u va lurile de ura ga n. Aș fi căzut
în ge nunc hi, dacă nu s-a grăbit să mă prindă de t a lie .
„Be nit o K ing”, a m răpit e u, t re m urâ nd int e rior. Da r
a m re fuza t să o arăt.
Furia reală, volatilă, s-a revărsat din e l la a c e st e
două c uvint e m ic i și a fost înfricoșător de t e rifia nt .
Era u de m oni în oc hii lui, ia r dacă n-aș scăpa na ibii de
a ic i, unul dint re e i m -a r c onsum a .
„Ac e la e st e tatăl m e u, nu e u”, m -a c ore c t a t e l.
De sigur, știam a st a . Era pre a tânăr pe nt ru a fi e l.
— Ieși afară, M a rga re t , îi ordonă t a t a pe un t on tăcut.
„Și a sc unde ”.
I nim a m i-a bătut re pe de , rănindu-mi pie pt ul. A spus și
a lt c e va , da r nu pre a a m put ut să înțeleg. L-a m privit
pe Da în vâ rful scărilor. Î nt r-o secundă a rămas
nemișcat, a poi a căzut în jos pe scări, pe t e de sâ nge
c oborâ nd până jos, unde a a t e riza t .
V oc e a m a m e i a răsunat, da r nu a m put ut -o ve de a .
Era un num e c a re răsuna prin casă. Be nit o.
Am c lipit , a poi a m c lipit din nou. Am int ire a se simțea
dezarticulată.
U n om rău stătea de a supra t rupului lui Da . Oc hi
întunecați. Z â m be t c rud.
N u l-a m c unosc ut pe Be nit o. N u a t unc i.
M a i m ult e c uvint e rost it e . M -a m uit a t pur și sim plu,
c lipind put e rnic și ve de re a m e a e st e încețoșată. N u
a m vrut să-l pie rd pe T a . A t re buit să-l urmăresc c â t
a m put ut . Da r a vrut să fug. M -a m înt ors să năruiesc
pre a t â rziu.
„U nde a le rgi, fetiță?” toarcă e l, ridicându-mă în a e r.
De ge t e le m e le s-a u ghe a re de înc he ie t ura lui. Am
gâ fâ it după a e r în t im p c e mă purt a , c u pic ioa re le
a t â rnâ nd de pământ.
O lamă re c e s-a apăsat pe gâ t ul m e u.
„M a m a ”, m -a m sufoc a t , fie c a re silabă mă dure a
gâ t ul. Ea nu s-a mișcat.
Corpul m i s-a sm uc it .
Am înghițit în se c , ținându-mi inim a la distanță.
Am int irile e ra u ne c la re și c onfuze , da r a c olo. Știam
că e st e o a m int ire . Da r c um aș fi put ut să-l uit ?
„Ca ssio K ing?” M -a m sufoc a t , luptându-mă pe nt ru a
mă înt oa rc e din m e m orie .
A sc ut ura t din c a p. „Luc a .”
N um e le a t rim is un t re m ur prin m ine . Forța prezenței
lui m i-a c oborâ t pe șira spinării. Colonia lui m i-a
inva da t
plămânii. T ot ul
la
el
a
făcut c a
c e va
înt une c a t și furnicători să-mi pătrundă prin pori.
„Aș spune „Î m i pa re bine să t e c unosc ”, da r tatăl
m e u m -a învățat să nu m int niciodată.” Agitată de
m ine și urănd oric e urmaș a l lui Be nit o K ing, a m
bătut c u pic iorul a git a t . „Ac um pleacă din c a le a m e a ,
sa u ve i re gre t a ziua în c a re t e -a i născut.”
M i-a da t un c hic ot it se c , buze le lui c urba t e înt r-un
zâ m be t
sa rdonic .
„Pre a
t â rziu
pe nt ru
a st a ,
m ia
Be lla .”
— Încetează să-mi m a i spui așa, a m înt re rupt e u.
„T u... t u...” N u a m put ut găsi c uvâ nt ul pot rivit pe nt ru
a -l de sc rie .
„Dansează c u m ine ”, a c e rut e l, c u m â na încă în jurul
t a lie i m e le , trăgându-mă m a i a proa pe de e l.
Î na int e să-mi da u se a m a c e fa c , c orpul m e u s-a
mișcat la c om a nda lui. Î nc e t . Se nzua l. Se x y.
I -a m simțit t rupul t a re lângă a l m e u și fie c a re ne rv
din m ine t re m ura și furnic a în așteptare. N u m i-a
plăcut. N u, a fost o sube st im a re . L-a m urâ t .
Și-a a ple c a t c a pul, c u gura pe ure c he a m e a . „T e voi
a ve a , m ia Be lla . N u a m știut până a c um , da r t u ești
joc ul m e u fina l.”
Respirația lui
fie rbint e
m i-a
da t
fiori
pe
spa t e .
Cuvint e le lui a u t ra nsm is tremurături tulburătoare
prin fie c a re ne rvi din c orpul m e u.
L-a m îm pins și m -a m îm pie dic a t îna poi, a poi m -a m
st râ ns re pe de .
Prin goa na c a re îm i bâ zâ ia prin ve ne și țiuia în
ure c hi, c uvint e le c â nt e c ului răsunând prin difuzoa re
a u fost în sfârșit înre gist ra t e .
„Ești doa r un ne noroc it ”, se a uzi prin difuzoa re .
Toată lum e a știa că Luc a K ing e ra un pla yboy
not oriu. Era un m a e st ru a l a ve nt urilor de o noa pt e .
De fa pt , s-a zvonit că e ra re gula lui. N u dorm i
niciodată c u aceeași fe m e ie de două ori.
— Îți c unosc
reputația, Luc a
K ing, a m
șuierat,
uitându-mă la e l c u ură. „Ești un ne noroc it pe c a re
nic io fe m e ie decentă nu și l-a r dori vreodată.”
Apoi m -a m înt ors pe călcâie, i-a m răsturnat pasărea
pe st e umărul m e u și nu m -a m uit a t niciodată îna poi.
Ca pit ol T re i
LU CA
Doi a ni m a i t a rziu
L
pe nt ru că V e ga s e ra prim it or, c a înt ot de a una .
Trecuseră doi a ni de c â nd m -a m int e rse c t a t prim a
dată c u M a rga re t la T e m pt a t ion.
De a t unc i, ne -a m înt â lnit din c â nd în c â nd. Niciodată
a c c ide nt a l. De c e le m a i m ult e ori, se c om port a de
parcă nic i nu mă cunoștea. N u put e a m st a de pa rt e .
Ave a m ne voie să văd a c e i oc hi albaștri de c rist a l și
să mă îne c în e i.
Am ținut c ont de e a t ot t im pul.
M -a m c onvins că e ra doa r pe nt ru a mă a sigura că e
în siguranță și bine . A fost o prost ie . Era să-mi
hrănesc obse sia . Fa t a nu m -a suport a t . De fie c a re
dată c â nd mă zărea, buze le e i se c urbe a u înt r-un
râ nje t și mă prive a c u privire a . Parcă tatăl m e u nu-m i
făcea nic io fa voa re .
De c â t e va ori c hia r m -a num it urmăritor. Am lua t -o c a
pe un c om plim e nt .
Așa că, de c e le m a i m ult e ori, a m privit -o din umbră.
N u put e a m s-o îndre pt e spre a jut or la unc hiul și la
frații e i.
Ca ssio a r a ve a m ingile m e le dacă i-aș st ric a șansele
la m e c iul lui. De sigur, m e c iul pe c a re și-l dore a nu
e ra t oc m a i c e l pe c a re îl a ve a în pre ze nt .
Ca ssio
i-a
băgat
în
cap
că
t re buie
să
se
căsătorească. Pla nul a fost pus în mișcare, da r
pa rt e a
arzătoare
a
fost
că
el
plănuia
să
se
folosească de fe m e ia m e a , a c t ua la lui logodnică,
pe nt ru a put e a obține fe m e ia pe c a re și-o dore a c u
adevărat. N e noroc it a m e a de fe m e ie . Așa că, în t im p
c e Ca ssio plănuia c um să o folosească pe M a rga re t
c a momeală pe nt ru a -l a duc e pe Áine Eva ns pe nt ru
m ire a sa lui, m i-a m făcut propriile pla nuri.
Da r e ra ne bun dacă c re de a că voi st a pe spa t e și mă
uit c um o pune a pe M a rga re t c u un ticălos.
Dacă pla nul lui Ca ssio m e rge a , a m fi de ve nit o
fa m ilie de c â nd Áine e ra verișoara lui M a rga re t . Și aș
fi a l na ibii dacă mi-aș urmări fe m e ia c u un a lt bărbat
pe nt ru fie c a re vacanță, zi de naștere și re uniune .
Da , la na iba !
Ca ssio l-a a linia t pe ve c hiul iubit a l lui M a rga re t să
apară în V e ga s. Apoi m i-a lăsat toată logist ic a . M -a m
a sigura t
că ne noroc it ul a
fost
îngropa t
la
șase
pic ioa re sub.
Î nt ruc â t fra t e le m e u e ra va g c u de t a lii, a m lăsat t ot ul
la imaginația m e a .
Aș lua rolul seducătoarei e i.
M a rga re t și Áine se îndre pt a u spre La s V e ga s pe nt ru
pe t re c e re a burla c ilor a lui M a rga re t . T ipic pe nt ru e a ,
e a înc e puse de ja să a ra nje ze pe t re c e ri sălbatice.
Chia r și o vizită la spe c t a c olul lui Chippe nda le s.
Doa m ne , dacă pla nul m e u a r funcționa, a r t re bui să
țin frâ u pe e a . N u a r e x ist a alți bărbați pe nt ru fe m e ia
a c e e a în afară de m ine , așa că a r fi bine să se
obișnuiască.
N u a fost dific il să trimiți o invitație exclusivă,
personală, către căsuța e i de e -m a il, c a un bun ve nit
din pa rt e a e lit e i din La s V e ga s. T re buia doa r să obțin
a jut or de la un Em ory DiLust ro înse t a t de sâ nge și să
plătesc o taxă uriașă în va loa re de c â t e va m ilioa ne ,
da r M a rga re t a r m e rit a fie c a re bănuț.
Așa că invitația a fost la a c e st e ve nim e nt e x c lusivist
și M a rga re t a lua t m om e a la .
Ac um , t re buia doa r să o duc în pa t . Cu m ine .
„Ga t a , fra t e ?” întrebă Ca ssio.
H a ba r n-a ve a c â t de pregătit e ra m . Am a vut răbdare
m ult pre a m ult t im p și răbdarea nu a fost niciodată
virt ut e a m e a . Ca ssio a fost pa c ie nt ul dint re noi doi.
Și-a a sc uns t oa t e emoțiile și s-a c om port a t de parcă
lum e a s-a r fi înc he ia t fie c a re zi nenorocită. T re buia
să fie bătrânețea lui. A fost o diferență de a proa pe
șase a ni înt re noi doi. Ave a m t re ize c i și pa t ru de a ni
și Ca ssio e ra ... e i bine , un bătrân.
T re buia să fie m ot ivul pe nt ru c a re a m fost m a i
re la x a t , c a re a făcut c a înt re gul pla n să fie a t â t de
dure ros. Da r a t re buit să fiu int e lige nt în privința a st a
și să-mi joc cărțile c ore c t .
Pe nt ru că a m juc a t să câștig.
„H a i să fa c e m roc k -n-roll”, i-a m spus.
T re i bărbați stăteau în c ost um e ne gre , c u a rm e le
băgate, purt â nd căști. Am pre fe ra t m a i puțin a nt ura j,
da r lui Ca ssio îi plăcea să fie în siguranță de c â t să-și
pară rău.
Am
părăsit
a pa rt a m e nt ul
pe nt house
și
ne -a m
îndre pt a t spre c lubul de noa pt e , la doa r c â t e va e t a je
m a i jos. Ajunși în c lub, ne -a m îndre pt a t spre suit a
privată V I P.
Lum inile
din
La s
V e ga s,
Sin
Cit y,
pâ lpâ ia u prin ge a m urile de sticlă, da r e ra m im un la
t oa t e .
Singurul luc ru c a re îm i put e a a t ra ge atenția e ra
fe m e ia pe c a re o dore a m .
O chelneriță ne -a așteptat în suit a V I P, privindu-ne .
„Pot să-ți t orn un pa ha r?”
Ea pra c t ic toarcă c uvint e le . I gnorâ nd-o, a m privit
ringul de da ns c a un șoim.
„Sc ot c h”, a răspuns fra t e le m e u.
Am văzut-o pe M a rga re t în același t im p, pătrunzând
în c lub de parcă a r fi proprie t a ra loc ului. Roc hia e i
e ra pre a scurtă; m a t e ria lul său pur nu lasă pre a m ult
imaginației. Micuța strălucitoare se mișca c u t rupul
e i, atrăgând t oa t e privirile spre e a .
Și-a da t
părul pe
spa t e ,
știind foa rt e
bine
că
m a jorit a t e a bărbaților din c lub sa liva u privind-o.
Colțurile buze lor m i s-a u ridic a t . La na iba , m i-a
plăcut înc re de re a e i. Chia r și sâ m be t ul e i. Părul e i
lung, ne gru, se legăna în t im p c e se mișca, șoldurile
e i legănându-se odată c u bătaia.
La na iba , și fundul ăla. N u m i-a r plăcea nim ic m a i
bun de c â t să-l mușc și să la s o urmă pe e l.
Conștientă de privire a chelneriței a supra m e a , m i-a m
da t se a m a că îm i aștepta c om a nda .
„Bourbon”, a m rost it .
Áine s-a a ple c a t și i-a șoptit c e va la ure c he a lui
M a rga re t , a poi c e i doi a u împărtășit un zâ m be t . Ce i
doi e ra u apropiați. A fost surprinzător, din m om e nt
c e personalitățile lor nu semănau nim ic . Au m a i
sc him ba t c â t e va c uvint e și c e i doi s-a u alăturat
prie t e nilor lor pe ringul de da ns. Oc hii fiecărui bărbat
e ra u ațintiți a supra lor în t im p c e da nsa u, râ de a u și
be a u.
N u va dura m ult și e a a r fi a m e a .
Ca pit ol Pa t ru
MARGARETĂ
EU
a st udia t invitația. U n ba l m a sc a t .
Áine e ra plecată unde va și această invitație e ra doa r
pe nt ru unul. T re buia să fie un se m n să m e rgi îna int e
și să o fa c i. A fost înt ot de a una pe list a m e a de
luc ruri și încă nu a m m e rs la una .
Î n plus, toată această căsătorie aranjată c u Ca ssio
K ing m -a fre c a t în m od greșit. Încă nu-l c unosc pe
viit orul m e u soț. Deși fra t e le său e ra c u siguranță
pe st e t ot .
Am a vut a proa pe un a t a c de c ord m a i de vre m e c â nd
l-a m văzut pe Luc a la lift uri. N u l-a m obse rva t la
înc e put . Bărbatul c u t a t ua je c a re îi m a rc a gâ t ul a
fost prim ul pe c a re l-a m văzut. N u ge nul m e u, da r
fie rbint e c u siguranță. Și a poi a fost Luc a K ing.
N e noroc it ul e ra în V e ga s.
Poa t e că mă ve rific a la ordine le fra t e lui său m a i
m a re ?
a m c hic ot it . Dă-i dra c u pe a m â ndoi.
Dacă Ca ssio K ing a vrut să mă cunoască sa u să vadă
c e fa c , a r t re bui să nu m a i fie un pui și să o facă e l
însuși. Î n m od surprinzător, Luc a s-a c om port a t de
parcă nic i nu m -a r fi re c unosc ut .
„Poa t e i-a fost frică să nu-l împușc din nou” , m i-a m
gâ ndit .
Cu
siguranță nu
împărtășise a c e a
mică
informație fra t e lui său m a i m a re ; a lt fe l aș fi ult im a
fe m e ie de pe această planetă c u c a re Ca ssio K ing a r
înc he ia un c ont ra c t de căsătorie.
N u că căsătoria aranjată m -a r fi de ra nja t în sine . N u
m i-a plăcut c ine a fost a ra nja t . Ar t re bui să-i om or pe
a m â ndoi și să t e rm in c u a st a . Oh bine . Și a poi a fost
toată c he st ia c u virginit a t e a . Ca ssio K ing, nic i vre un
ne noroc it de m e m bru a l fa m ilie i K ing, a m e rit a t să
mă sa lve z pe nt ru m ine .
Be nit o K ing a provoc a t m oa rt e a tatălui m e u, ia r fiii
lui a u fost vinovați în m od im plic it . De sigur, la fe l a
fost și m a m a m e a , da r nu a m suport a t să-mi văd
frații răniți. M a i a le s ge m e nii. Le -a r dist ruge .
Așa că m i-a m ținut gura .
Da r a m re fuza t să da u c e va m a i m ult de c â t c e e a c e
e ra m obliga t să da u oricărui m e m bru a l Re ge lui.
De c i, a t re buit să mă c ulc și să a m grijă de a c e l V c a rd supărător. N u c ont a c ine a făcut-o. Oric ine a r fi
m a i bun de c â t Ca ssio K ing.
Oc hii m e i m i-a u st udia t re fle x ia în oglindă. Roc hia
m e a c u fust a roșu-vin a ve a un de c olt e u îndrăgostit
c a re c obora foa rt e jos. N u lăsam nim ic la voia
întâmplării. Aș se duc e pe c ine va în se a ra a st a dacă
a r fi ult im ul luc ru pe c a re l-a m făcut pe a c e st
Pământ. Corse t ul din sa t in e ra ne gru și m i se agăța
de t a lie în st il c orse t . Sinc e r, n-a ve a m nic io ide e c um
re spira u fe m e ile în ra ha t ul ăsta.
N u contează totuși. Arătam fa bulos. M a i a le s de la
brâ u în jos. Roc hia evazată înt r-un de sign e la bora t c u
m a i m ult e st ra t uri de t ul. M a sc a pe c a re o purt a m m ar
a sc unde
bine .
Era
o
mască
de
dantelă
personalizată, a c ope rindu-m i doa r o pa rt e a feței și
lăsându-mi gura c om ple t deschisă.
V oi a ve a ne voie de buze le m e le în se a ra a st a , a m
gâ ndit , crezându-mă a t â t de int e lige nt .
Cu ult im a privire a supra reflecției m e le , a m părăsit
c a m e ra de hot e l. A m e rs bine că Áine nu e ra de găsit
nicăieri. Am lua t lift ul, c hic ot ind c â t de gre u a r fi să
urc scările în această roc hie frumoasă. Vărul m e u m a r fi pus c u siguranță să urc scările. Ave a o fobie
nemaipomenită de lift .
Odată ieșit din hot e l, m -a m îndre pt a t spre șofer.
"Mascaradă?" Am înt re ba t și e l a da t din c a p în
tăcere.
Câ t de c onve na bil a fost că pe t re c e re a a furniza t și
un șofer?
A dura t m a i puțin de ze c e m inut e pe nt ru a a junge la
destinație.
Spre
surprinde re a
mea,
arăta
mai
degrabă c a o reședință de c â t c a un c lub. Poa t e un
hot e l rezidențial de lux .
Re spirâ nd a dâ nc , a m înc e rc a t să-mi c a lm e z inim a
c a re flut ura . Ast a a fost nesăbuit. Pe ric ulos. Proba bil
prost .
Și da , încă o făceam.
Șoferul
a
a dunâ ndu-m i
de sc his
fust e le
port ie ra
înt re
și
de ge t e
i-a m
și
mulțumit,
ieșind
din
limuzină.
"Bine a t i ve nit ." M -a sa lut a t o fe m e ie îmbrăcată în
iepuraș pla yboy.
Oc hii m e i a u călătorit pe st e ținuta e i. I suse , a m m e rs
c u t e m a re na sc e nt ist . Poa t e a r fi t re buit să opt e z
pe nt ru o temă curvă? Ast a m -a r fi pus c u siguranță
pe c a p. Cu t oa t e a c e st e st ra t uri de ha ine , s-a r put e a
să nu a m șansa lângă fe m e i îmbrăcate la fe l de se x y
c a această fe m e ie .
U f, la na iba !
Am int ra t în sa la m a re de ba l luminată și pașii m i-a u
zguduit . Șoaptele um ple a u a e rul. Poa t e a fost doa r
bâ zâ it ul din c re ie rul m e u. Sa u fărâma de m int e c a re
mă avertizează că sunt prost . N u știu.
Bărbații s-a u re pe zit de ja în drum ul m e u și un oft a t
uşurat m -a părăsit. Poa t e că arătam de st ul de bine
c a să mă c ulc . Am tresărit la gâ ndul grosola n, da r la m ignora t re pe de .
Plim bâ nd prin sa la de ba l, m i-a m lăsat oc hii să
rătăcească pe st e bărbați. Dacă m-aș c ulc a c u un
străin, a r t re bui să fie c ine va pe c a re l-a m găsit
atrăgător. Și aș insist a c a măștile să rămână. Era
m a i sigur dacă ne țineam identitățile a sc unse unul
față de celălalt. Am c ut re ie ra t înc e t prin cameră. U n
c he lne r a t re c ut pe lângă m ine c u o tavă și s-a oprit
să-mi ofe re un fluie r de șampanie.
Era m usc a t . Ofe rind-i un zâ m be t a bse nt , a m lua t o
băutură și a poi a m băut-o dint r-o înghițitură, în t im p
c e oc hii m e i c ont inua u să c a ut e o victimă. Cura j
lic hid, c um se spune .
Până l-a m văzut. O fantomă a Ope re i mască a urie și
neagră, a c ope rindu-i jumătate din față uit â ndu-se la
m ine .
Pașii m i-a u clătinat și a m rămas nemișcat.
Î nt ot de a una a m fost un ne noroc it pe nt ru Fa nt om a
Ope re i . O pove st e de dra gost e tragică. V e rific a . U n
bărbat ne bun, ușor urmărit. V e rific a . U n om sufic ie nt
de ne bun înc â t să ardă t ot t e a t rul. V e rific a .
Bine , e l a r fi c e l pe nt ru m ine în se a ra a st a .
Am re lua t să m e rg, înc e t , în direcția lui. N u s-a
mișcat, da r m -a urmărit. Ce va în fe lul în c a re mă
prive a îm i făcea c orpul bâ zâ it de un fior. S-a uit a t la
m ine prin niște oc hi pre a acoperiți pe nt ru a fi c it it i,
privind c um mă îndre pt a m spre e l și, c um va , a ve a m
se nt im e nt ul că sunt în dom e niul lui.
Am ve nit să st a u în fața lui.
"Buna ziua ." La na iba , spe r că a fost sufic ie nt de
seducător. N u a fost . A t re buit să-mi ridic joc ul. „V re i
să fa c i se x ?” Ce na iba ? Chia r a m înt re ba t a st a ?
Oc hii i s-a u mărit, a poi s-a u înt une c a t și încețoșat.
Seducător.
St a i , m i-a m a m int it . Mă joc pe se duc a t oa re .
„Se mișcă re pe de ...” El a făcut o pauză și a m
așteptat în t im p c e căldura îm i înflorește în st om a c ,
mișcându-mă din c e în c e m a i jos, înt r-un va l c a re m a făcut să-mi st râ ng c oa pse le . I suse , a fost norm a l?
„N u sunt e m ?”
Oh, m i-a plăcut de e l. J uc â nd gre u pe nt ru a obține și
t ot . N u a m put ut re zist a niciodată tentației une i
urmăriri.
Buze le m i s-a u c urba t înt r-un zâ m be t .
— Am put e a vorbi o vre m e , dacă vre i, a m spus
nonşalant. „Știi, dacă a i ne voie de o încălzire. Da r nu
vre a u să-mi pie rd t im pul dacă nu ești int e re sa t de
se x .”
Direcția părea să funcționeze, pe nt ru că m i-a lua t
m â na în a lui și m -a t â râ t afară din sa la de ba l c a un
bărbat dornic . Doa m ne , mă c om port a m c a o curvă, în
c iuda fa pt ului că nu mă îmbrăcasem pe nt ru rol, da r
e ra m la fe l de nerăbdătoare c a și e l. Oc hii m e i s-a u
uit a t în jos spre loc ul în c a re mă ținea de mână,
st râ nsoa re a lui fermă și puternică. Și m â inile a le a ...
la na iba , a ve a m â ini se x y.
La na iba , poa t e m i-a u st re c ura t o ve rsiune feminină a
V ia gra în șampania a c e e a pe nt ru că deodată m -a m
simțit foa rt e e x c it a t . De parcă a ve a m ne voie de t ipul
ăsta din m ine . Chia r la na iba -a c um .
N e -a m t re zit înt r-un dorm it or de lux , ușa t râ nt indu-se
în urm a noastră. Î i simțeam privire a pe pie le a m e a ,
lăsând o dâră de foc în urm a e i.
„Dezbracă-te”, a ordona t e l, c u voc e a m e a răgușită.
"Ce -"
M i-a lua t bărbia înt re de ge t e și m -a pus să mă uit la
e l.
— V re i să fii dra c u, a răpit e l. "De c i ha i sa o fa c e m ."
Doa m ne , inim a m e a t une a a t â t de sălbatic înc â t a m
c re zut că voi leșina. "Se rios?" a m re spira t .
— Dezbracă-te, ispită.
Oh Doa m ne ! T ipul ăsta m i-a r fa c e t oa t e vise le să
devină re a lit a t e .
Da c ă a ș fi șt iut c â t de groza v se sim t e un orga sm ,
m-aș fi urc a t m a i de vre m e . Deși, c e va m i-a spus că a
fost din c a uza a c e st ui t ip.
Corpul m e u încă t re m ura din c a uza c e le i m a i int e nse
plăceri
pe
c a re
am
simțit-o
vreodată,
c â nd
următoarele c uvint e m -a u t rim is înt r-o spirală.
„V re i să-ți mănânc pizda ?” N u aș fi put ut da din c a p
c u m a i multă nerăbdare dacă aș fi vrut . „Bine , a t unc i
întinde-ți pic ioa re le
frum oa se
păsărica a c e e a superbă.”
ca
să pot
m â nc a
Cu un puls zgom ot os și c oa pse t re m ura t e , m -a m
supus, urmărindu-l c um își t ra se gura pe c orpul m e u.
De ge t ul lui m i-a t ra sa t pist a de a t e riza re și st om a c ul
m i s-a st râ ns inst a nt a ne u.
I isuse , t ot c orpul m e u a rde a . Oc hii lui, plini de
dorință m ist uit oa re , m i-a u a prins o poftă în sâ nge și
a u re fuza t să-și de a drum ul.
S-a uit a t la m ine de parcă aș fi c e a m a i frumoasă
fe m e ie pe c a re a văzut-o vreodată. Ca și c um aș fi t ot
c e e a c e a visa t vreodată.
Am gâ fâ it în c lipa în c a re lim ba lui m i-a t re c ut înt re
pic ioa re le m e le , lăpindu-mi um e ze a la .
"V a i-"
A ge m ut jos în gâ t , trimițând o vibrație prin m ine .
Căldura a izbuc nit , răspândindu-se până la de ge t e le
de la pic ioa re . M i-a lins păsărica, de la int ra re până
la c lit oris, de parcă viața lui a r de pinde de a st a .
A t re buit să lupt c u plăcerea imediată c a re amenința
să izbucnească prin m ine . M i-a t re c ut o mână aspră
pe
pic ioa re le
m e le ,
trăgându-mi a m be le
c oa pse
pe st e um e rii lui.
De ge t e le m e le s-a u înc urc a t în părul lui de s, a puc â nd
un pum n din e l și ținându-se de viață.
Î n m om e nt ul în c a re și-a îm pins lim ba în m ine , sa
t e rm ina t
joc ul
pe nt ru
m ine .
Corpul
meu
s-a
c ut re m ura t c â nd e l și-a băgat lim ba înăuntru și afară.
Î n și în a fa ra .
Oc hii m i s-a u da t îna poi în c a p și c oloa na vertebrală
s-a a rc uit de cearșafurile c iufulit e .
De parcă a m făcut a st a de un m ilion de ori, a m
înc e put să-mi mișc șoldurile în rit m spre lim ba lui,
st râ ngâ nd de e a . M i-a a spira t c lit orisul, a poi l-a c iupit
și brusc , pre siune a a e x ploda t .
Am ve nit a t â t de t a re înc â t m i-a u răsunat ure c hile ,
înecându-mă în c e l m a i săturat m od posibil.
A m urm ura t c uvint e , da r nu a m put ut a uzi nic i una .
Era posibil să leșini de pre a multă plăcere?
M -a m
t re zit
cu
dure re a
dulc e
c a re
îm i
trăgea
mușchii și un braț s-a prăbușit pe st e m ine .
I m a ginile c u ra t ing X din noa pt e a trecută a u t re c ut în
prim -pla nul minții m e le și dint r-o dată, păsărica m e a
s-a st râ ns, a vâ nd ne voie de m a i m ult de a c e st străin.
I isuse , a st a t re buia să fie c e e a c e simțeai să fii fugit
c om ple t .
A fost m a i bine de c â t oric e m i-a m im a gina t vreodată.
I isus H rist os!
M â na m i-a înt ins fața și a m oft a t de ușurare. M a sc a
m e a e ra încă pe . Slavă Dom nului, deși a m fost
surprins c â nd a m lua t în c onside ra re c â t de sălbatici
ne -a m făcut. După prim a dată, și odată c e a t re c ut
pe st e șocul inițial de a a fla că sunt virgină, a fost
necruțător c â nd a fost vorba de a mă dra c u. N u a
c om e nt a t c a rdul m e u V . M -a curățat și a poi m -a
c om pe nsa t și m a i m ult . N u că a r fi t re buit , pe nt ru că
prim a m e a oară a fost înne bunit or de uim it or.
Și nu aș re gre t a nic i un m om e nt a t â t a t im p c â t a m
trăit. N ic i un m inut . S-a r put e a să fiu pe c a le să mă
căsătoresc c u a lt c ine va , da r a m int irile din noa pt e a
trecută vor rămâne c u m ine pe nt ru t ot de a una .
Am risc a t să a runc o privire pe st e umăr, a proa pe
spe râ nd că nu va a ve a m a sc a pe e l. O mică fulge ra re
de dezamăgire m -a c uprins, da r m -a m c e rt a t re pe de .
Ac e a st a a fost o noa pt e fără c oa rde de se x sălbatic,
nim ic m a i m ult .
Totuși, nu m -a îm pie dic a t să-i st udie z c orpul. La
na iba , e ra fie rbint e . Corpul lui e ra fa nt e zia oricărei
fe m e i. O capodoperă. M i s-a lăsat gura apă urmărind
mușchii lui sculptați și pie pt ul a c e la m a rc a t c u
cerneală - un t a t ua j de t ra nda fir înfășurat în jurul
une i inim i.
M a i bine îm i sc ot fundul de a ic i îna int e de a m e rge la
o altă rundă c u a c e st ze u a l se x ului. Pe nt ru o fostă
fecioară, c u siguranță aș fi de ve nit o fe m e ie lacomă.
Cu grijă să nu-l t re ze sc , a m a lune c a t din pa t și m -a m
înt ins să-mi ia u roc hia c â nd un pre ze rva t iv a runc a t
m i-a a t ra s atenția.
La dra c u '!
Chia r și de a ic i a m văzut că a fost mărunțit. Al
dra c ului mărunțit.
Oh, Doa m ne !
Arunc â nd
o
privire
spre
pa t ,
am
m urm ura t
o
rugăciune.
Aș put e a scăpa c u o mulțime de luc ruri, da r să
rămân însărcinată de un străin nu a r fi una dint re e le .
Ca pit ol Cinc i
LU CA
Pre ze nt
C
Cina de logodnă a lui a ssio a fost plic t isit oa re . M-aș
dist ra m a i m ult la o pe t re c e re de a nive rsa re a
c opiilor de c â t porcăria a st a . Áine și Ca ssio s-a u
c e rt a t , da r e u a m renunțat la t oa t e , doa r int e rvinâ nd
din c â nd în c â nd. U ne ori pe nt ru a a jut a , a lt e ori
pe nt ru a îm pie dic a pe nt ru că aș put e a fi un măgar,
c hia r și înt r-o zi bună.
Din păcate, știam că nic iunul dint re bărbații invitați
nu va a duc e vre o emoție în această seară. Dacă nu
e ra fra t e le m e u și nu l-aș fi iubit , aș t re c e pe st e a st a .
Da r Ca ssio făcuse m ult e pe nt ru m ine de -a lungul
a nilor.
Așa că a r
plic t isit ori
t re bui
să mă c onfrunt
și non-irla nde zi.
Punc t ul
cu
irla nde zi
c ulm ina nt
al
ne noroc it ului de seară a fost Cha d St e w a rt și nic i nu
a fost împușcat. Avoc a t ul st a t ului. N e noroc it ul e ra
fost ul iubit a l lui Áine și un prie t e n c u M a rc o,
ne noroc it ul m e u fra t e vit re g. L-a prins trișând în
V e ga s, așa că, de sigur, e ra ist orie . Da r a st a nu a fost
c e a m a i m a re crimă a lui. Dacă l-aș cunoaște pe
fra t e le m e u și a r t re bui să pa rie z, Cha d St e w a rt nu a r
trăi o viață lungă și fericită.
Sinc e r, a m fost surprinsă că Ca ssio l-a lăsat să
trăiască.
Oc hii m e i c ut re ie ra u c a m e ra c u de zint e re s în t im p c e
căutam o anumită fe m e ie
c u părul ne gru c orb.
Doa m ne , a proa pe că m -a om orâ t c â nd a plâ ns m a i
de vre m e . Singure le două fe m e i a le căror la c rim i m ia u a juns a u fost a le m a m e i și a le M a rga re t e i. N u-m i
a m int e a m
pre a
m ult e
de spre
mama,
da r
m i-a m
acea
fetiță
a m int it fie c a re înt â lnire c u M a rga re t .
Încă m i-a m
a m int it
de
ea
ca
fiind
speriată. T e roa re a e i a um plut oc hii albaștri pe tatăl
e i c a re sâ nge ra pe pode a . Dure re a e i e ra a m e a .
Fric a e i e ra a m e a .
De fie c a re dată c â nd o ve de a m , c e va în pie pt ul m e u
se răsucea. Dure ros. plină de speranță. Sa u poa t e a
fost deznădejde. O pie rduse m c u m ult îna int e de a
a ve a oc a zia să o a m . Am fost un laș. Am apăsat pe
trăgaci.
Dacă e a a r fi știut...
I nim a îm i cântări foa rt e m ult în pie pt . U rst ul de sine
a a rs, c e e a c e m -a surprins. N u știam că sunt c a pa bil
de a c e l se nt im e nt , da r iată că e ra . Bătăitul a c e st a
ne înc e t a t c â nd mă gâ nde a m la e a e ra îngrijorător.
Am clătinat din c a p.
Poa t e că e ra t im pul pe nt ru un e x a m e n fizic . Ar put e a
fi un se m n pre c oc e a l unui a t a c de c ord. N u mă
uit a m e x a c t la die t a m e a în ult im a vre m e pe nt ru că
t ot c e mă put e a m gâ ndi e ra să mănânc păsărica lui
M a rga re t . I isuse , tânguița e i a fost singurul luc ru pe
c a re m i-l m i-a t re c ut în m int e din noa pt e a a c e e a în
V e ga s, în m a rt ie .
Aproa pe două luni de tortură.
Dacă e ra m sinc e r c u m ine , a r fi fost a ni de tortură. O
fetiță m i-a fura t inim a c u m ult îna int e să-mi da u
se a m a c e e ra a st a .
Și iată-ne. Era a t â t de a proa pe , da r a t â t de de pa rt e .
Aceeași ură pâ nde a în oc hii e i. Și-a a m int it noa pt e a
în c a re tatăl e i a m urit ? De c e a lt fe l m -a r urî?
A fost singura greșeală pe c a re o făcusem îm pot riva
e i. De a t unc i, a m înc e rc a t să re pa r t ot ul. Chia r a m
a vut . M -a m lupt a t c u tatăl m e u. Am înc e rc a t să fiu un
om m a i bun.
Cu c oa da oc hiului, a m zărit o roc hie roz de sc his.
Pe nt ru o fracțiune de m om e nt , privirile noa st re s-a u
c one c t a t . I -a m ținut privire a până c â nd și-a înt ors
privire a .
Câ nd
m -a
privit ,
m i-a
t ra nsm is
o
conștientizare caldă pe șira spinării.
Și-a îngust a t oc hii îna int e de a ne rupe privire a și de
a se îndepărta c u c a pul sus. Oc hii m e i a u rămas
ațintiți a supra e i, așa c um făceau înt ot de a una , și a m
privit -o st re c urâ ndu-se pe terasă.
M -a m sc uza t , a poi m -a m îndre pt a t spre e a . M -a simțit
c hia r îna int e să vorbe sc . Dacă nim ic a lt c e va , a ve a o
intuiție bună.
"Ce vre i?" a sc uipa t e a , fără să se întoarcă să se uit e
la m ine .
„Verificăm doa r dacă ești bine ”, a m t ra s, pe t onul
m e u e ga l.
Fra t e le m e u a a runc a t -o sub a ut obuz m a i de vre m e .
Sc opul lui a fost să o a ra t e c a fiind ruinată și ușoară,
însărcinată a fost un bonus în plus, pe nt ru a -l fa c e pe
Ca lla ha n să-și plătească o da t orie dâ ndu-i lui Áine .
Mă dor încă dinții din c a uza încercării de a -m i păstra
c a lm ul. Era însărcinată. N e noroc it ul nic i nu m i-a da t
un a ve rt ism e nt . Am rămas uluită, a uzind ve st e a că
M a rga re t Ca lla ha n e ra însărcinată. Cu c opilul m e u!
Adevărul e ra că nu m i-a plăcut c um Ca ssio o folosise
c a momeală. De sigur, m i-a r fi plăcut și m a i puțin
dacă s-a r fi căsătorit c u M a rga re t în loc de Áine . Da r
dacă i-aș spune a st a a c e st e i fe m e i, a r fugi de m ine .
Ce l puțin a c um , e a m -a t ole ra t oa re c um .
La na iba , luc rurile scăpaseră de sub c ont rol. Cu
t oa t e a c e st e a , nu a m put ut găsi în m ine să re gre t
a c e l pre ze rva t iv mărunțit.
O să fiu tată. O să fiu tată. O să fiu tată.
Cuvint e le juc a t e se repetă în m int e a m e a , făcândum i inim a să se um fle . M -a m buc ura t de a st a . Ar le ga
de m ine fe m e ia de c a re a m obse da t a ni de zile . J ur
pe Dum ne ze u, că aș fi un tată bun. N im ic c a Be nit o.
N u aș lăsa niciodată să se înt â m ple c e va fa m ilie i
m e le și fe m e ii m e le . Cu siguranță nu aș fi c e l c a re o
va c onduc e pe fe m e ia m e a la sinuc ide re , așa c um îi
făcuse Be nit o m a m e i m e le . N u mi-aș dist ruge c opiii
așa c um a înc e rc a t Be nit o să ne facă nouă.
M a rga re t se înt oa rse înc e t , c u c oa t e le sprijinindu-se
de ba lust ra da înaltă de marmură. Oc hii e i s-a u ridic a t
de
la
pa nt ofii m e i până c â nd oc hii noștri s-a u
c one c t a t , un râ s blâ nd c urba t â ndu-i buze le . Plin de
judecată și supărare.
„Și c e ve i fa c e dacă nu sunt bine ?” întrebă e a , c u
t onul plin de sa rc a sm .
M i-a m st re c ura t m â inile în buzuna re le c ost um ului, m a m sprijinit de t oc ul ușii și a m privit -o. Purt a aceeași
e x pre sie pe c a re a a vut -o prim a dată c â nd ne -a m
înt â lnit .
— O să t e fa c m a i bun, a m înt re ba t . a m vorbit si e u
se rios. Ac e st a e ra c opilul m e u în burt a e i. Copilul
nost ru. Și aș fi a l na ibii dacă aș lăsa c e va să o
supe re pe această fe m e ie . Proble m a e ra c um să-i
spună că s-a c ulc a t c u c ine va pe c a re îl ura .
Ea a c hic ot it .
„Fiul ne noroc it a l lui Be nit o K ing nu put e a de c â t să
mă facă m a i rău”, a re plic a t e a . „N u m-aș lăsa
niciodată a t â t de jos și te-aș lăsa să mă a t ingi, Luc a
K ing.” Ai. Bine , aș fi put ut să ple c fără să a ud o
a st fe l de one st it a t e brutală. „N u te-aș a t inge dacă a i
fi ult im ul om de pe Pământ.”
Cuvint e le e i tăiau a dâ nc . Pa rt e a c e a m a i re a . Ea nu a
greșit. Era m un fiu ne noroc it .
„De c i ăsta e singurul luc ru pe c a re îl ie i îm pot riva
m e a ?” a m înt re ba t de zinvolt . Poa t e că în sfârșit m i-a r
spune că și-a a m int it de m ine din a c e a zi blestemată.
— Se m e ni pre a m ult c u tatăl tău, se răsti e a .
„Comportă-te și t u c a e l.”
Încă un pum na l în pie pt .
Ea a t re c ut pe lângă m ine c u o privire disprețuitoare
în oc hi și t oc m a i c â nd e ra pe c a le să se întoarcă în
sa la de ba l plină de oa m e ni, și-a a runc a t o privire
pe st e um e ri. „T re c e -l prin c a pul tău gros de it a lia n
odată pe nt ru t ot de a una , Luc a K ing. T u. Sunt . N u. Ale
m e le . T ip."
„Poa t e că nic i t u nu ești a m e a ”, a m spus, păstrând o
e x pre sie
plictisită. „M a i a le s nu c u c he st ia
cu
creșterea în gre ut a t e pe c a re urmează să o fa c i.”
A fost o minciună. Ar c ont ribui doa r la a t ra c t ivit a t e a
e i. La na iba , nu ăsta a fost m oda lit a t e a de a o
st râ nge . N u de c â t dacă aș fi vrut să mă lovească în
față.
Și-a îngust a t oc hii a supra m e a și buze le e i s-a u
subțire îna int e de a -m i a runc a un de ge t m ijloc iu.
M i-a a m int it de noa pt e a în c a re a m văzut-o prim a
dată în T e m pt a t ion.
Ca pit ol Şase
MARGARETĂ
L
uc a Re ge le .
De c e a t re buit m e re u să da u pe st e e l? Bine , a st a a
fost
pe t re c e re a
de
logodnă a
fra t e lui
său, e ra
a proa pe a m e a , da r totuși. De fie c a re dată c â nd mă
înt orc e a m , e l e ra unde va a proa pe și mă prive a . M -a
înne bunit . Chia r t re buia să mă urmărească c hia r și
a ic i?
N e noroc it ul de pla yboy din N e w Y ork . Ca sa nova .
Văzuse
mai
mulți
chiloți
pe nt ru
fe m e i
de c â t
m a jorit a t e a bărbaților în ze c e vieți. N e noroc it ul e ra
un ne noroc it și un ne m e rnic .
N u l-aș lăsa niciodată să mă atingă.
Da r a fost m a i m ult de c â t a t â t . M i-a a m int it de e l .
Be nit o K ing. Am urâ t c um ve de re a lui m i-a st râ ns
inim a și m i-a a dus îna poi a m int iri de trădare. Dint re
c e i c a re a r fi t re buit să-mi fie c e i m a i apropiați. Până
în ziua de a zi, îm i put e a m a m int i c um m e t a lul re c e
e ra apăsat pe gâ t ul m e u.
Áine și-a lua t joc de m ine și de ura m e a pe nt ru
cuțite. Abia în noa pt e a a c e e a din T e m pt a t ion, une le
dint re a m int irile m e le ne c la re de spre noa pt e a în c a re
a m urit tatăl m e u a u apărut înc e t .
Chia r și a c um îi a uze a m râ sul răsunând în ure c hi în
t im p c e mă îndepărtam de e l în a c e a noa pt e în urmă
c u doi a ni. Cuvint e le lui de despărțire pe spa t e le m e u
a u fost că mă va vâ na până c â nd va fi în m ine .
N um a i că, de fie c a re dată c â nd îl ve de a m pe Luc a , îl
ve de a m pe tatăl lui. Sâ nge . Oc hii morți a i tatălui
m e u. Groa za din privire a lui. Dure re a c a re a urm a t .
Î n m od ironic , Luc a K ing a fost c e l c a re m -a făcut săm i a m int e sc de trădarea m a m e i m e le . Ea a st a t
alături și și-a lăsat iubit ul să-mi ucidă tatăl. Ave a să-l
la se pe Be nit o să mă om oa re și pe m ine . Cu excepția
unor m ot ive , a m supraviețuit.
N u e de m ira re că urăsc să-l văd pe Luc a . El a a dus
de
fie c a re
dată
a m int iri
proa st e .
T e roa re a
înfiorătoare de oa se . U ra pe nt ru cuțite a e x ist a t t ot
t im pul, da r a c um a m înțeles de c e pre fe ra m să mă
oc up de a rm e .
"Ce ?" Luc a trăgea t â râ t or în t im p c e își netezește o
mână absentă pe cravată, în t im p c e oc hii lui căzură
pe buze le m e le . „Fără a lt e lovit uri, m ia Be lla ?”
Cuvint e le e ra u profunde și blâ nde . Oc hii lui s-a u
străduit în m ine și inim a m e a a tresărit a t â t de
re pe de , înc â t m i-a fost teamă să vină un a t a c de
c ord. Obra jii m i s-a u înc ins de supărare. La e l. La
m ine însum i.
La a c e i oc hi minunați.
—
V e zi,
știam
că
poți
fi
dulc e ,
spuse
el
cu
c onvinge re , înclinându-și sprâ nc e ne le în a c e l m od
a roga nt . „Pa rie z că ești foa rt e dulc e după orga sm .”
Căldura a străbătut fie c a re c e nt im e t ru a l c orpului
m e u. U n fior ușor m i-a rost ogolit pe șira spinării și
c oa pse le m i s-a u st râ ns.
Dint r-o dată, a m int ire a La s V e ga s-ului s-a re pe zit și
c uvint e le sim ila re pe c a re le -a m prim it de la străinul
m e u. Bebeluşul m e u tată.
„T re buie să t e t ra g doa r c a să-ți ia u pa rt e a dulc e ”, a
bubuit voc e a profundă și răgușită a străinului în t im p
c e îi sărutam m a x ila rul, buze le . — Ar fi t re buit să t e
găsesc m ult m a i de vre m e .
Căldura m i-a înroșit fața la a m int ire . A fost singura
m e a noa pt e în c a re a m fost sălbatic și libe r. M i-a
depășit așteptările c u un m ilion. Singurul m e u re gre t
a fost că nu i-a m c e rut num e le . Da r a t unc i nic i nu
c re de a m
că voi
rămâne însărcinată. Am
folosit
protecție, da r ne noroc it ul de pre ze rva t iv c a re e ra
mărunțit. A fost soa rt a m e a .
M -a m gâ ndit că voi fi le ga t de Ca ssio K ing.
Și a ic i vorbe a m c u fra t e le lui ne bun. Părea să fie
pe st e t ot , t ot t im pul.
Oc hii
lui
Luc a
e ra u
încă
ațintiți
a supra
mea,
trăgându-mă c a un va l c u c a re nu mă put e a m lupt a .
O m a re e c a re m -a r înghiți înt re g. Dacă l-aș lăsa, m -a r
dist ruge , m -a r lovi de m a lul st â nc os și m -a r lăsa să
mă îne c .
La fe l c um făcuse tatăl lui c u a l m e u.
Da r nu l-aș lăsa. Frații m e i a u spus înt ot de a una să nu
a i înc re de re înt r-un re ge și a t re buit să fiu de a c ord.
N u spuse se m nimănui c e m i-a m a m int it după a c e a
noa pt e în T e m pt a t ion. Sa u de suspic iune a m e a că
Ca ssio m -a folosit doa r pe nt ru a a junge la Áine .
Frații K ing e ra u la fe l de c ruzi și c om plic e c a și tatăl
lor.
De
n-aș găsi oc hii
proști a i
lui
Luc a
atât
de
fa sc ina nt i. De c e le m a i m ult e ori, purt a un c ost um la
comandă. Î na lt , c u um e rii la rgi, părul ne gru c a je t și
pie le a a urie , e ra popula r print re fe m e i. Da r buze le și
oc hii lui a u fost c e le c a re a u înc he ia t a fa c e re a . N u
put e a m suport a fe lul în c a re m -a st udia t int e ns.
Parcă m -a văzut m a i m ult de c â t oric ine a lt c ine va . De
fie c a re dată c â nd îl ve de a m , mă st udia , proba bil
c a t a logâ ndu-m i t oa t e greșelile.
Oc hii a c e ia a u a juns la m ine de fie c a re dată. Spre
de ose bire de oc hii lui Ca ssio, Luc a a ve a un st rop de
a lun în oc hi c â nd e ra i a proa pe de e l. Era c e va
sălbatic pâ ndind
în
ei
c a re
m -a
neliniștit. M -a
zbuc ium a t .
L-a m urâ t a l na ibii.
Așa că a m st a t dra c u de pa rt e de e l. Fa m ilia K ing e ra
ina m ic ul.
Așa că l-a m lăsat în urmă fără o altă privire .
Era m o regină, t re c â nd la luc ruri m a i m a ri și m a i
bune .
Ca pit ol Șapte
LU CA
T re i luni m a i t a rziu
M
a rga re t e ra însărcinată în a proa pe c inc i luni. U nc hiul
și m a m a e i nu s-a u oprit să găsească candidați
pe nt ru fe m e ia m e a .
Ar t re bui să înc e t e ze să-și a linie ze bărbați pe nt ru a
se căsători c u e a .
N u și-au da t se a m a , după m oa rt e a c e lui de -a l doile a
logodnic , că nu va fi nuntă? Câți na ibii de bărbați a
t re buit să uc id îna int e să primească m e sa jul?
A fost un om a giu pe nt ru pe t re c e re a de H a llow e e n de
la T e m pt a t ion. Prim a m e a re spinge re de către o
fe m e ie îmbrăcată în Bla c k Widow . De sigur, a fost o
glumă privată și nu a fost niciodată intenția m e a c a
alții din lum e a interlopă să se re fe re la e a c a o
văduvă neagră.
Mă gâ nde a m se rios să e lim in fie c a re persoană c a re a
rost it a c e le c uvint e . Poa t e înc e pâ nd c u m a m a e i de
c â nd căței îi plăcea să bârfească.
U n geamăt m -a t ra s îna poi la proble m a în discuție.
U n a lt logodnic .
Ac e st a a fost un ne noroc it . Cre de a m că sunt îna lt ,
da r t ipul ăsta e ra un ne noroc it de giga nt . Și a t re buit
să-i duc fundul m a re din ga ra j, până la subsol. Din
t oa t e
ne noroc it e le
de
t im puri
în
c a re
lift ul
din
clădirea m e a a fost spa rt . A na ibii de viață în oraș. Ar
fi m a i ușor dacă aș fi în Sic ilia .
Supărat de lift și de lum e , l-a m făcut pe prădătorul
idiot -sla sh-c re e p să sufe re și m a i m ult . Am înc e put
prin a -i tăia ure c hile .
Țipetele de dure re a u sărit pe pereți. A fost a l na ibii
de e ne rva nt . Ac e st a e ra un laș m a i m a re de c â t
ult im ul logodnic . Și nu a m
a vut
răbdare pe nt ru
înțepătura plângănoasă.
Fa m ilia Ca lla ha n a r fi t re buit să facă o treabă m a i
bună
găsind
bărbați
potriviți
pe nt ru
M a rga re t .
T re buia u să fie disperați să o căsătorească. N u că a r
fa c e diferența, da r dacă a r găsi une le de c e nt e , le-aș
rupe pic ioa re le și le-aș duc e la spit a l. T ipul ăsta a
fost un trișor, un m e m bru de ra ng scăzut a l unui
c ole g din m a fia irlandeză din Bost on. Lui îi plăcea săși scoată furia a supra m e m brilor m a i sla bi a i fa m ilie i.
Își ba t e sora . Fra t e le lui m a i m ic . Chia r și m a m a lui.
Doa r pe nt ru că nu a ve a a nt e c e de nt e pe na le nu l-a
făcut un pot rivire bună. N e noroc it ul ăla nu s-a r
a propia niciodată de c opilul m e u.
„T e rog, t e rog, scutește-mă”, strigă e l. „V oi fa c e c e
vre i.”
Doa m ne , e ra pa t e t ic . M i-a m a sum a t a de se a rolul de
e x e c ut or
pe nt ru
bunic ul
m e u,
da r
a
t re buit
să
re c unosc că nic iun bărbat nu plâ nse se vreodată la
fe l de m ult c a a c e st a . Era pre a oc upa t să-și c a c he
pa nt a lonii și să-și im plore viața și să-mi dăduse o
dure re de c a p puternică pe pa rc urs.
„Dacă a i fi c re zut că ve i a junge să trăiești pe aceeași
planetă c u fiic a m e a ”, a m m â râ it e u, „a i un a lt luc ru
pe viit or.”
Pie pt ul m i s-a um plut c â nd mă gâ nde a m la ziua
ult im e i e c ogra fii. Î n m om e nt ul în c a re m i-a m văzut
fetița pe e c ra n, a m știut că voi sfâșie lum e a a st a
pe nt ru a o ține în siguranță. Obse sia m e a a c re sc ut
de ze c e ori. Și știam că M a rga re t va fi o mamă bună.
I -a c it it cărți c opilului nost ru nenăscut în t im p c e
stătea pe ba la nsoa rul e i. Ea i-a c â nt a t . Și-a m a sa t
burt a și a c it it ore înt re gi a rt ic ole de spre bebeluși
sănătoși pe int e rne t .
Da , a m urmărit-o. Am urmărit-o prin c a m e re le de
supra ve ghe re . Am de ra nja t -o acasă. Poa t e că e ra
disc ut a bil din punc t de ve de re m ora l, da r a m făcut-o
pe nt ru a -i păstra în siguranță. M i-a da t pa c e . Cu toții
a m făcut prost ii pe nt ru oa m e nii pe c a re îi iubim .
Dre a pt a ?
Supărat de îndoia la m e a că fa c c e e a c e t re buie , a m
t ra nsfe ra t a c e a furie a supra a c e st ui om .
Am lua t cuțitul m e u pre fe ra t din t oc ul m e u înfășurat
în jurul gle zne i.
„V oi înfige a c e st cuțit în pie pt și a poi o să t e
de sc hid”, a m de c la ra t c a lm .
El clătină din c a p, a bia reușind să-și miște c a pul. S-a
înt ins c u spa t e le pe m a sa de oțel, c u c a pul, t runc hiul
și pic ioa re le st râ nse c u t re i c ure le , de parcă a r fi fost
ga t a de operație. Î nt r-un fe l, e ra ironic de pot rivit ,
a vâ nd în ve de re c e îi re ze rva .
— Sa u poa t e că a r t re bui să înc e p c u oc hii tăi, a m
spus e u gâ ndit or, de parcă mă gâ nde a m se rios la
a st a .
S-a înc re m e nit , rugându-mă în tăcere să nu o fa c .
N e noroc it ul ăsta e ra de râ s.
Și a c re zut că o să-mi atingă fe m e ia și c opilul c u
m â inile lui m urda re .
„N u, nu, nu”, a im plora t e l în t im p c e m uc i îi c urge a u
pe na s și pe față. T ipul e ra o m ize rie .
T onul țipetelor lui creștea c u fie c a re c e nt im e t ru c u
la m a a proa pe de oc hiul lui. Părul lui de cărbune plin
de vegetație și gra s e ra mărginit pe frunt e . M i-a făcut
rău st om a c ul să mă gâ nde sc la e l lângă fe m e ia m e a .
Bine bine . Din punc t de ve de re t e hnic , e a nu e ra încă
a m e a , da r a r fi.
Î i dădeam spațiu până c â nd e ra ga t a .
Doa m ne , a m spe ra t că va fi c urâ nd. Bile le m e le
de ve ne a u ra pid purpuriu albăstrui și amenințau să
cadă de la t oa t e călcările m e le .
Î na int e c a la m a m e a să-i poată a t inge globul oc ula r,
e l și-a înc his ple oa pe le c a și c um a st a le -a r prot e ja ,
da r a m lăsat vâ rful cuțitului să se zgâ rie de e l,
trăgând sâ nge .
„O zonă a t â t de sensibilă”, a m spus e u, m â nia m e a
c loc ot indu-m i sub pie le . „Doa r o ciupitură mică și
sângerează c a o cățea.”
"Ce ți-am făcut?" Aproa pe că a m râ s. Aproa pe !
A c ont inua t să plângă și să mă dure ze de c a p. Ar
t re bui să c it e sc c e a m a i recentă c a rt e a m e a de spre
nașterile na t ura le și să c a ut locații de clasă La m a ze ,
nu să mă oc up de ra ha t ul ăsta.
„Ei bine , m a i înt â i a i îndrăznit să vorbești c u fe m e ia
m e a ”, a m c iripit . „Î n a l doile a râ nd, a i c re zut că t e -a i
put e a căsători c u e a . Și în a l t re ile a râ nd, ești un
pe rve rs.”
„P-t e rog.” S-a uit a t la m ine c u oc hi plini de mărgele,
c u sâ nge și transpirație înt inse pe față. „N u mă voi
căsători c u e a . Iţi prom it ." S-a uit a t la m ine c a un
cățeluș c a re roagă pe nt ru un os. „T e rog, nu mă
uc izi. Am ba ni, a bombănit e l, sc uipa ndu-i pe gură.
"Eliberează-mă."
Am da t din c a p, râ njind c a un ne bun.
„Sigur, t e la s să ple c i.”
Apoi, înt r-o mișcare rapidă, i-a m tăiat gâ t ul și l-a m
privit gâlgâindu-și propriul sâ nge , îne c â ndu-se în e l.
I -a
lua t
c inc ispre ze c e
Cinc ispre ze c e
se c unde
să
se c unde
pe nt ru
ca
se
sufoc e .
speranța
să
dispară din oc hii lui.
„Și așa înc he i c u c ine va c a re c re de că e st e de m n de
fe m e ia m e a ”, a m înt re ba t e u.
Fața palidă a lui M a rga re t , c a fetița a c e e a și c a
fe m e ie adultă, m i-a t re c ut prin m int e .
Dacă a r ști e a , m i-a a ve rt iza t conștiința. Dacă a r ști,
m -a r urî m a i m ult . M a i m ult de c â t tatăl m e u. M a i m ult
de c â t oric e pe lum e a a st a .
T a c i. Sus.
O conștiință e ra o cățea une ori. Și e ra c e va de c a re
nu a ve a m ne voie a c um .
M â inile m i s-a u îndoit în pum ni strânși, de ge t e le
de ve nind a lbe .
Cursurile La m a ze a r t re bui să aștepte. Ar fi o noa pt e
lungă pe nt ru a scăpa de c a da vru.
Ca pit ol Opt
MARGARETĂ
"A
nim e ni nu mușcă pra ful”, a m mormăit, fre c â ndu-m i
burt a din c e în c e m a i m a re și holbându-mă la nim ic
a num e . Era m pre a de pa rt e în gâ ndurile m e le c a să
văd c e va . Era m însărcinată în șase luni și luc rurile
nu m e rge a u așa de bine .
Șoaptele începuseră după c e
logodnic
al
m e u.
Oa m e nii
a
din
m urit
a l doile a
lum e a
interlopă
începuseră să mă numească văduvă neagră. idiot i.
N u a m fost niciodată căsătoriți, așa că logic a nu
a ve a se ns.
Gravidă. Singur.
N ic io
ide e
de spre
c ine
a
fost
bebelușul tată.
Ac e st e a a u fost singure le calități c a re m -a u c olora t
în ult im a vre m e . De sigur, nim e ni, în afară de Áine , nu
știa că ha ba r n-a ve a m c ine e st e tatăl m e u. N u aș
recunoaște-o niciodată nimănui. N ic i măcar frații
m e i. Și m a i a le s nu m a m a m e a .
„De c e ești a t â t de c a lm ?” M a m a e ra pe c a le să-și
piardă mințile. N u num a i că a m eșuat fa m ilia , da r a m
fost lovită, a st fe l înc â t înt re a ga lum e interlopă a a vut
dove zi pe nt ru rușinea a c e st e i fa m ilii.
N u-m i păsa de m a m a , da r îm i iube a m frații. Chia r și
unc hiul J a c k .
„Ac e st c opil ne noroc it e st e o rușine. Al na ibii de
rușine, șuieră m a m a , c u de ge t e le
st râ ngâ nd un
roza riu. Î nt ot de a una ținea un roza riu, c a și c um a r fi
fost un sfâ nt a l na ibii.
De pa rt e de a st a , a m c hic ot it în tăcere.
M i-a m
lăsat oc hii în jos, pa lm a
m i-a
c ut re ie ra t
bubițele în t im p c e îi șoptam în tăcere fetiței m e le că
nu e ra rușine. Ar fi o prințesă. Put e rnic și frum os.
„M a rga re t !” M a m a țipă. "M a a sc ult i?"
Arăta de parcă e ra pe c a le să sc a pe de rușine. a m
c hic ot it din nou. Î n comparație c u e a , e ra m e ligibil
pe nt ru sfințenie.
U ra s-a st re c ura t prin m ine , a runc â nd o privire spre
ea.
Buze le
ei
s-a u
c urba t
înt r-un
râ nje t .
Ac e l
ba t joc or... m i-a m a m int it de îna int e . Chia r și după t ot
a c e st t im p, coșmarul a c e le i zile a fost ne c la r, da r
mărunte declanșau înt ot de a una
luc rurile
o nouă
a m int ire .
N u put e a m să re spir.
M â na s-a st râ ns în jurul gâ t ului m e u. M i-a m lovit
brațele și pic ioa re le , disperată să-l a runc pe Be nit o
și să-mi int ru puțin a e r în plămâni.
Snot m i-a t re c ut pe na s. La c rim ile m i-a u încețoșat
ve de re a . M urind... aș m uri lângă t a .
M i-a m st râ ns oc hii, înc e rc â nd să sc a p de im a ginile
c a re îm i t re c e a u prin c re ie r c u o răzbunare.
Oc hii morți a i tatălui. Râ nje t ul vic ios a l lui Be nit o.
Râ sul urâ t , înt ort oc he a t a l m a m e i.
Pie pt ul m i s-a st râ ns și ve de re a m i-a înot a t c u punc t e
ne gre .
Respiră , m i-a șoptit m int e a . Respiră, M a rga re t .
M -a m făcut vărsături fără a ve rt ism e nt și a m vom it a t
pe st e t ot c ovorul din sufra ge rie . M -a m simțit din nou
și din
nou,
înc onjura t
cu
ge nunc hii
lovind
vom it a , m irosul de
pământul. M -a
trădare și fa m ilia
noastră ne noroc it a m iroa se în a e r.
Am făcut de zonoa re a fa m ilie i noa st re . L-a m eșuat pe
șeful fa m ilie i Ca lla ha n, unc hiul m e u. Ei bine , la na iba
pe toți.
Aide n a int ra t în cameră e x a c t c â nd a m vom it a t din
nou, a runc â nd ult im e le rămășițe din st om a c . S-a
re pe zit la m ine și s-a prăbușit pe pode a lângă m ine .
„Ce dra c u a i făcut?” şuieră e l, acuzaţia lim pe de în
gla s. M i-a ținut părul pe spa t e , în t im p c e se uit a la
m a m a noastră.
„N im ic ”, a răspuns e a de fe nsiv. „Disc ut a m de spre
căsătoria e i”.
A privit -o suspic ios, da r din m om e nt c e nu a m ne ga t
și nic i nu a m c onfirm a t , și-a înt ors atenția a supra
m e a . Luâ nd un pa ha r c u apă și înt inzâ ndu-m i, l-a m
da t jos c u o înghițitură lungă și, în t ot a c e st t im p,
m â na fra t e lui m e u m -a fre c a t pe spa t e .
„N e vom da se a m a de t oa t e ”, murmură e l, privindumă îngrijora t . „Doa r t e fa c i m a i bine .” M i-a t re c ut o
mână blândă pe păr, a m int indu-m i de altă dată. Aide n
a fost c e l c a re m -a găsit în ba lt a de sâ nge lângă Da .
A uit a t o c a rt e și a pus un prie t e n să-l ducă îna poi.
Î n t im p c e
prie t e nul lui ne
c onduc e a
la
spit a l,
c uvint e le lui Aide n m -a u m â ngâ ia t . „Doa r t e fa c i m a i
bine . Pe nt ru m ine . Pe nt ru a c e i ge m e ni idioți. Doa r
st a i c u noi.”
M -a m așezat pe spa t e pe călcâie, ștergându-mi gura
c u dosul m â inii. Brusc , e puiza re a m -a t ra s pe m ine .
Sa rc ina a fost sufic ie nt de muncă, da r vom it a re a m -a
e puiza t c om ple t .
„Sunt bine ”, i-a m m urm ura t lui Aide n, ignorâ nd-o pe
m a m a noastră.
Era pur și sim plu pre a proastă și absorbită de sine
pe nt ru a ve de a că Ca ssio K ing o dore a pe Áine t ot
t im pul. N u e u. Era sim plu c a ziua .
De sigur, nu a m spus niciodată a st a pe nt ru că nu
a ve a m nic io dovadă, da r aș pa ria pe toți ba nii pe
c a re nu îi a m în pre ze nt că sunt o dive rsiune .
M a m a a pus un bloc a j pe t e rm e n ne de t e rm ina t pe
t oa t e c ont urile m e le . Așa că nu num a i că e ra m
însărcinată, c i e ra m și frâ nt . I-aș put e a spune c e va
lui Aide n, da r luc rurile e ra u de ja t e nsiona t e .
A t re buit să duc propriile m e le bătălii. M a i a le s c u
a c e a vrăjitoare.
Ce prost ii!
I nim a m i s-a st râ ns și la c rim ile m i-a u a rs fundul
oc hilor. Acești horm oni e ra u ucigași. T ot ul m -a făcut
să plâ ng. Vești bune . V e st i proa st e . N ic io știre.
„M a rga re t , asculți?” repetă e a , țipând t a re , c a o
vrăjitoare a l na ibii. O dure re de c a p s-a form a t înc e t
în spa t e le ple oa pe lor m e le .
a m ridic a t din um e ri. „N u, a m înc e t a t să a sc ult în
pa rt e a în c a re a i spus că m ire le a m urit .”
„Toată prost ia
oprească”, a
a st a
m â râ it
de
căsătorie t re buie
Aide n, uit â ndu-se
la
să se
mama
noastră.
— Ca lla ha n o c e re , a sc uipa t e a , puțin pre a veselă.
"Ce ? Cre zi că a re de a le s?” a c hic ot it e a . „N u a m
a vut de a le s și nic i e a . V a fi târâtă pe a c e a insulă,
c hia r dacă t re buie să o t ra g e u însum i.”
I gnorâ nd-o, m -a m sc him ba t , pregătindu-mă să mă
ridic .
— Lasă-mă să curăţ a st a , a m răpit.
„Nu-ți fa c e griji”, m i-a tăiat e l, a poi m -a a jut a t să mă
ridic în pic ioa re . "Am înțeles."
"Da r-"
— Lasă-mă pe m ine , M a rga re t . M i-a t re c ut o mână
blândă pe păr, da r furia îi năvăli în oc hi. Flăcări
e le c t ric e a lba st re . „Du-t e în c a m e ra t a și odihneștet e puțin.”
Pe nt ru prim a dată în ult im ii a ni, a m a sc ult a t fără să
mă înt orc .
Ar fi t re buit să știu că l-a a la rm a t pe fra t e le m e u c e l
m a i m a re .
Ca pit ol Nouă
LU CA
M
a rga re t dorm e a a dâ nc , fe re a st ra crăpă, lăsând să
int re o a die re .
Pe rde a ua pură foșnea îna int e și îna poi. St ra luc ire a
lunii i-a a runc a t um bre pe fa t a si pie pt ul m a dure a la
ve de re .
Era a t â t de frumoasă. Chia r și c â nd se încruntă. Da r
așa,
cu
o
e x pre sie
senină
și
buze le
ușor
înt re de sc hise , ge ne le înt une c a t e sprijinindu-se pe
obra jii pa lizi, e ra uluit oa re .
A dorm it pe o pa rt e , c u fața la fereastră. O coapsă
netedă e ra în a fa ra huse i și burt a e i de gravidă ieșea
afară. De ge t e le îm i mâncărim să-l a t ing. Am c it it La
c e să mă aștept c â nd mă aștept din scoarță în
scoarță și a m știut că va fi în a șasea lună c â nd va
simți c um c opilul se mișcă.
La na iba , a st a a fost o ne noroc ire .
Ca ssio a t ra s-o c u e a c â nd a folosit -o c a o m oda lit a t e
de a -l a duc e pe J a c k Ca lla ha n în loc ul în c a re l-a vrut
c a să o poată lua pe Áine . Și e u, e i bine , t oc m a i a m
t ra s-o c u e a . Am vrut să o prind în capcană c a să fie
a mea.
Cu excepția fa pt ului că nu m -a suport a t și înt re gul
pla n s-a inve rsa t c um va .
Se c urit a t e a de la m a m a e i e ra la fe l de proastă c a
a c um douăzeci și t re i de a ni. Da r a poi m a m a e i a
făcut a st a intenționat, pe nt ru a-și put e a a ve a iubiții
să se st re c oa re și să iasă fără să fie observată.
N ic iunul dint re Ca lla ha n nu știa că a m se c urit a t e a
proprie pe lângă a lor. A depăși ba rie re le lor a fost o
bucată de t ort . Frații e i a u pe t re c ut m a i m ult t im p în
loc urile lor din oraș; a lt fe l a r fi obse rva t că a ic i e ra u
două sist e m e de m onit oriza re .
Da r pie rde re a lor a fost câștigul m e u.
După prim a
noastră înt â lnire
la
T e m pt a t ion, a m
înc e rc a t a t â t de m ult să o uit , da r nu a m reușit să o
sc ot din m int e . M -a m străduit să mă c onving să nu
mă uit la e a . Să o la se în pa c e . Lua se m de ja m ult e de
la e a .
Fia ra din m ine a re fuza t . T re buia să a flu m a i m ult e
de spre e a și de spre fe m e ia în c a re de ve nise . Așa că
a m înc e put să mă uit în viața e i și să de zgrop t ot c e
a m put ut găsi.
De sigur, m ic ul e i c onc e rt se c unda r c u Áine nu a
apărut niciodată. N u până c â nd vărul e i a fost prins
în fla gra nt .
Da r în a c e a noa pt e în V e ga s a fost căderea m e a . Î n
m om e nt ul în c a re a m a t ins-o, s-a t e rm ina t joc ul
pe nt ru m ine .
Am urmărit-o m ult pre a m ult t im p, proba bil m om e lind
de st inul. Proble m a e ra că e ra a l na ibii de frumoasă
pe nt ru a privi în altă pa rt e . T ot ul la e a m -a a t ra s.
Râ sul e i libe r. Oc hii e i, de c uloa re a sa fire lor înc hise .
Părul e i a fost slăbiciunea m e a . N e gru c a noa pt e a ,
mătăsos, și știam că m irose a
a
oc e a ne . Oric e
șampon folose a , a m vrut să cumpăr c om pa nia .
Era a t â t de a l na ibii de tentantă.
N ic i o c a nt it a t e de auto-lecție nu a r funcționa c â nd
e ra vorba de e a .
La urm a urm e i, a m a vut a ni de pre ludiu și glumeală.
Chia r
m -a
împușcat
în
t im pul
c e le i
de -a
doua
înt â lniri. Î n ziua a c e e a a m de c is să mă căsătoresc c u
e a . Î nt r-un fe l. Oa re c um .
— T re buie să fi fost dor de m ine , Ca lla ha n, a m t ra s
c u un zâ m be t la rg pe buze . T oc m a i e ra m pe drum ul
m e u de ieșire din T e m pt a t ion, da r văzând-o m -a
slăbit. O urmărisem pe frumusețea c u părul ne gru,
da r e a nu se înt orse se de la prim a noastră înt â lnire .
Privire a e i m i-a spus că nu e ra la fe l de fericită să mă
vadă.
M i-a m lăsat oc hii să călătorească pe st e c orpul e i.
Purt a o roc hie a lba st ru înc his c a re îi pune a în
va loa re a lba st rul oc hilor. De parcă a ve a u ne voie de
oric e îmbunătățire! A fost prim ul luc ru pe c a re
oa m e nii l-a u obse rva t de spre M a rga re t Ca lla ha n.
Ac e i oc hi albaștri m a ri c a re t e -a u t ra s în a dâ nc urile
oc e a nului și t e -a u înghițit înt re g.
„U nde e st e prie t e nul tău?” a m înt re ba t . Ea și Áine
e ra u de obic e i nedespărțiți.
— N u e t re a ba t a , scuipă e a c u un râ nje t .
„Ah, iubit o. N u fi așa, a m t ra s, c u de ge t ul urmărindu-i
buza inferioară. Sinc e r, a m fost surprins că m -a lăsat
să o a t ing. — Frumoasă roc hie , a m re m a rc a t . Roc hia
e ra m a i m ult de c â t drăguță. Î i îmbrățișa c urbe le ,
dându-ți o privire a supra fe m e ii de sub e a .
— Mă buc ur să știu că îți pla c e , a re plic a t e a se c .
„V oi fi sigur că îl voi a rde în m om e nt ul în c a re a jung
acasă.”
M -a um plut distracția. Î i plăcea să mă momească. Ba
c hia r m a i m ult , îi plăcea să bată joc c u m ine .
M -a m a ple c a t m a i a proa pe de e a , ridicându-mă
de a supra e i. Ea nu a clătinat niciodată, privire a e i s-a
fix a t a supra m e a . Singura trădare a stării e i a fost
ridic a re a
și
c oborâ re a
pie pt ului
și
buze le
înt re de sc hise .
„Ba lost e a e st e m odul tău de pre ludiu?” Am înt re ba t .
„Am â ndoi știm unde ne duc e a st a .”
Ea a ba t joc orit .
„N u t e măgulește, Luc a K ing. Pre fe r să sa r înt r-o
mlaștină plină de a liga t ori de c â t să mă t re c în
brațele t a le .”
„Continuă să t e minți, iubit o.” Oc hii m e i s-a u fix a t pe
buze le e i pline și roșii. Ave a c e le m a i t e nt a nt e buze .
Put y. De plin. Buza e i de jos e ra puțin m a i m a re de c â t
c e a de sus. „Știm a m â ndoi că vre i să-ți răspândesc
vult ur, lăsându-te la rg de sc his pe nt ru c a e u să mă
ospăt c u t ine .” Era m a t â t de a proa pe de lobul ure c hii
e i, înc â t l-a m c iupit ușor. „Ți-aș m â nc a păsărică de
parcă a r fi ult im a m e a masă pe a c e st Pământ. Da r t u
a i țipa num e le m e u c a re a r fi dist ruge re a m e a .”
Respirația îi e ra gre oa ie , da r și-a păstrat e x pre sia
impasibilă, re fuzâ nd să a ra t e
c um
a u a fe c t a t -o
c uvint e le m e le .
Făcând un pa s îna poi, e a a ridic a t o sprânceană.
Încă o simțeam și îi simțeam respirația um plâ nd
spațiul dint re noi. Era pre a m ult spațiu; Ave a m
ne voie de e a m a i a proa pe . I -a m lua t înc he ie t ura
m â inii, simțindu-i oa se le fra gile în pa lm a m e a .
Ce va m i-a t re m ura t în pie pt la gâ ndul că e rănită de
oric e sa u de oric ine , inc lusiv de m ine .
„Dacă m -a i lăsa, iubit o,” a m
t oa rc a t , înc hizâ nd
distanța și st râ ngâ ndu-m i gura pe st e obra jii e i m oi.
Am simțit un fior răsturnându-i c orpul. Pe nt ru o clipă,
m -a m gâ ndit că se va prăbuși în această atracție
c a re sfâ râ ia înt re noi. Ea s-a apăsat îm pot riva m e a și
t ot sâ nge le din c re ie rul m e u s-a re pe zit în vint re .
M i-a m t re c ut de ge t ul m a re pe st e buze le e i. „Din
m om e nt ul în c a re m i-a m int e rse c t a t c a le a c u t ine ,
a m știut că ești a m e a . Al m e u de dra c u. Al m e u la
comandă, și a l m e u să dețin.”
Ea a zâ m bit dulc e , da r m i-a lipsit privire a din oc hii e i.
Ea și-a înt re de sc his buze le și a m lua t -o c a pe o
invitație să o sărut, lim ba m e a a t ingâ ndu-m i pe a e i.
U m e d. Fie rbint e . La fe l c a e a .
M â na e i s-a apăsat pe pie pt ul m e u. U n m ic geamăt
um plu a e rul.
Era m a t â t de pie rdut în e a înc â t îm i e ra dor de
mișcarea e i.
Și-a t ra s c a pul pe spa t e și a poi l-a zdrobit de na sul
m e u. M i s-a slăbit st râ nsoa re a înc he ie t urii e i și c hia r
îna int e să mă mișc, e a a sc os pist olul din t oc .
—
N e noroc it ul,
șuieră
ea.
M -a
îm pins,
dâ ndu-i
sufic ie nt spațiu înt re noi pe nt ru a -m i ridic a propria
armă și s-o îndre pt e spre pic iorul m e u. „N u mă m a i
a t inge niciodată fără pe rm isiune a m e a .”
A apăsat pe trăgaci c u o e x pre sie înmulțumită pe
față. Glonțul m i-a sfâșiat c oa psa și a m căzut în
ge nunc hi c u un șir de ble st e m e pe buze , în t im p c e
mă uit a m șocată la c e e a c e făcuse e a .
Fe m e ia a st a e ra o sălbatică. N e bun. La na iba , m i-a
plăcut și m a i m ult de e a .
S-a a ple c a t , m -a sărutat pe obra z și m -a lăsat c u
zâ m be t ul pe
buze . Ea
a
păstrat și a rm a
mea
preferată.
Am ignora t oa m e nii și m urm ure le de șoc. — Mă voi
căsători c u t ine , M a rgre t Ca lla ha n, a m st riga t e u
după e a . M i-a răsturnat o pasăre pe st e umăr. —
Cum va , c um va , a m mormăit pe nt ru m ine .
Ca ssio m -a găsit e x a c t c â nd M a rga re t a dispărut din
ve de re . I -a m spus niște prost ii de spre a rm a m e a
de fe c t e c a re s-a e x ploda t de la sine .
N u l-a cumpărat, da r i-a da t drum ul.
Fe m e ia e ra c u adevărat o sălbatică. Pe re c he a m e a
adevărată. Da r c e e a c e m -a c a pt a t și m a i m ult a fost
dulceața e i după c e a c e da t în m ine . M e re u m -a m
înt re ba t c â t de dulc e a r fi e a după un orga sm . Dacă
aș fi știut c â t de dependentă poa t e fi, poa t e m-aș fi
gâ ndit de două ori la a st a .
Bine , mă mințeam singur. N-aș fi e zit a t să o ia u.
Era a m e a . Ea fuse se înt ot de a una a m e a .
M i-a m lăsat m int e a să rătăcească îna poi la noa pt e a
a c e e a din La s V e ga s. Trăiam din a c e l gust m ic pe
c a re l-a m a vut de e a în a c e a noa pt e . O a t inge re și
t oa t e re gulile m e le de o noa pt e a u ieșit pe fereastră.
Î m i dore a m o regulă pe viață c u e a .
Doa m ne , noa pt e a a c e e a c u e a a fost c e a m a i bună
noa pt e din viața m e a . Fe lul în c a re mă prive a ,
consumându-mă fără măcar să înc e rc e .
Oc hii e i străluceau c hia r și în spa t e le măștii. Ac e i
a lba st ru profund oc e a nic c a re mă trăgeau înăuntru.
Era o sirenă c a re c he m a un m a rina r singura t ic .
N um a i că știam doa r voc e a e i și num a i buze le e i
a ve a u să luc re ze a supra m e a .
I -a m susținut gura în t im p c e păsărica e i s-a st râ ns în
jurul pe nisului m e u și zgom ot e le e i dulc i „m m m ” a u
fost sufic ie nt e pe nt ru a mă fa c e din nou t a re . Lim ba
m e a a a lune c a t înăuntru, pre t inzâ nd-o t a re și re pe de ,
așa c um i-a făcut pe nisul st râ ns.
Era c e va de bază, funda m e nt a l a nim a l, în a ști că a m
fost prim a e i. Am de c is c hia r a t unc i c â nd mă
revărsam în e a c u un fior viole nt și mă uit a m în oc hii
e i că voi fi ult im ul e i.
Era m obse da t îna int e să o t ra g. Ac um a m fost de -a
dre pt ul biciuită în t im p c e buze le e i s-a u c urba t înt run zâ m be t m oa le și orbit or și și-a ne t e zit m â inile în
sus și în jos pe spa t e le m e u.
— Ar fi t re buit să-mi spui că ești virgină, a m c e rt a t -o
înc e t . „Aș fi m e rs m a i ușor.”
U nghiile e i a u int ra t în părul de la ceafă și m i-a da t
un fior pe șira spinării.
„A fost pe rfe c t ”, a m urm ura t e a înc e t în t im p c e îm i
t ra ge un de ge t pe gâ t . „ Ai fost pe rfe c t .”
Aș fa c e -o pe fa t a a st a să mă dorească, să aibă
ne voie de m ine , să mă poftească.
Dacă a fost ult im ul luc ru pe c a re l-a m făcut.
Până în a c e a noa pt e , nu văzusem niciodată pa rt e a
m oa le a lui M a rga re t Ca lla ha n. Chia r dacă tatăl m e u
a sufoc a t -o, e a a lupt a t c a o pisică sălbatică. La
na iba , doa r a m int ire a a c e le i zile a t rim is groază în
măduva oa se lor m e le .
Bătaia pe c a re m i-a da t -o tatăl pe nt ru că l-a m
înjunghia t pe nt ru a o prot e ja a m e rit a t a t â t de m ult ,
pe nt ru că e a e ra a ic i. Î n viaţă.
M -a m a ple c a t pe st e form a e i adormită și m i-a m
t re c ut c u de ge t ul m a re pe st e obra jii e i m oi. Ori de
c â t e ori e ra a proa pe , e ra m a i ușor să re spire . M -a
făcut să mă sim t în viață pe nt ru prim a dată în ult im ii
a ni.
La na iba , a m fost biciuită c u m a m a c opilului m e u.
Ca pit ol Z e c e
MARGARETĂ
A
c ina de fa m ilie c u unc hiul J a c k .
U lt im ul luc ru pe c a re m i-a m dorit a fost să pa rt ic ip la
a c e st shit show . N u a ve a m c he f să-mi vizit e z unc hiul
sa u să-mi văd verișoara și noul e i soț. N u pe nt ru că
nu le -a m iubit . Da r pe nt ru că nu a m vrut să înfrunt
jude c a t a lor. M a m a lui Áine m -a privit de sus, de
parcă aș fi fost un fe l de curvă.
N u a ve a se ns să o c ore c t e z. M e re u a m fost nesăbuit.
Toată lum e a c onfunda se înt ot de a una a st a c u o fustă
ușoară.
Lăsând
de opa rt e
gâ ndurile
de spre
mătușa
snobată și, c hia r m a i im port a nt , a m
vrut
mea
să-mi
pla nific o ieșire. Cu c â t mă gâ nde a m m a i m ult la
a st a , c u a t â t e ra m m a i sigur de de c izia m e a . Am
re fuza t să-mi c re sc fiic a sub același acoperiș c u
mama mea.
Da r dacă nu a m împărtășit a m int irile m e le c u frații
m e i și c u unc hiul, e a a fost a ic i pe nt ru a rămâne.
Sinc e r, aș fi de a c ord c u e a în a c e st m om e nt . N um a i
că nu a ve a m nic io dovadă și nic i m a rt ori.
Ar fi c uvâ nt ul m e u îm pot riva e i. Și m a m a nu făcuse
niciodată nim ic rău, în t im p c e e u, pe de altă pa rt e ,
a m făcut o mulțime de luc ruri nesăbuite.
Mașina a înc e t init c â nd a t re c ut prin porțile din fie r
forja t și a c ont inua t spre c ona c ul c u t re i e t a je .
I nt e riorul m e u s-a st râ ns, pregătindu-mă de luptă.
Bine , o ușoară e x a ge ra re , da r fle c he re a m e a pe nt ru
dra m a t ic e se int e nsific a a proa pe zilnic . Din nou,
horm oni.
Câ nd a m ieșit din mașină și i-a m mulțumit șoferului,
m -a m st râ m ba t , a runc â nd o privire spre c ona c ul
e la bora t . Am spe ra t că frații K ing nu vor fi prezenți,
da r e ra pre a m ult să spe r. Ca ssio e ra a t â t de
îndrăgostit de Áine , e ra m sigur că o a dm ira în t im p
c e e a stătea pe toaletă.
Am oft a t . Doa m ne , și e u de ve ne a m m a i răutăcios c u
acești horm oni.
Toată această t e nsiune nu put e a fi bună pe nt ru
c opil. M i-a m fre c a t burt ic a , șoptind prom isiuni blâ nde
în t im p c e urc a m scările. Am intenționat să le
păstrez. T a și-a ținut înt ot de a una prom isiunile față
de m ine . Am intenționat să fa c același luc ru.
Căminul e ra a lb re ga l, prim it or și maschează sâ nge le
lum ii int e rlope pe c a re le găzduia fie c a re organizație
criminală. Crimă, m inc iuni, înșelăciune, infide lit a t e .
Ca sa unc hiului a fost împodobită până la nouă,
a sc unzâ nd t ot ul. Sa u c a și c um a r fi a vut loc o nuntă,
nu o simplă a duna re de fa m ilie . Decorațiile e ra u
a urii, ve rde și roșu - c ulorile st e m e i fa m ilie i.
U nc hiul
Jack
a
fost
prim ul
c a re
m -a
sa lut a t ,
așteptând la capătul scărilor din foa ie re le e la bora t e .
„Est e Crăciunul în toamnă sa u poa t e m a i a re loc o
nuntă?” a m înt re ba t se c .
A c hic ot it , de parcă t oc m a i aș fi rost it c e a m a i
amuzantă glumă vreodată. — Am spe ra t la a l tău, a
re m a rc a t e l, a poi m -a sărutat pe obra z. „M a rga re t ,
ești strălucitor”, a ra dia t e l. A fost ne voie de t ot c e
a m a vut pe nt ru a nu-m i da oc hii pe st e c a p. Î n
sc him b, a m făcut un pa s îna poi. „Copilul crește ra pid
și furios, nu?”
"Da ."
Oc hii m e i s-a u oc olit foa ie rul. Am spe ra t să dispa r
îna int e să apară soția lui.
U nc hiul a sc os un oft a t gre u, proba bil știind e x a c t c e
făceam. „Ascultă, fată. Știu că t u și mătușa t a nu t e a i înțeles în ult im a vre m e .”
m -a m ba t joc orit . „Ast a e st e sube st im a re a se c olului.”
„M a rga re t .”
O voc e a ve nit din spa t e le nost ru și m -a m înc orda t .
Vorbește de spre dia vol. M a m a lui Áine s-a căsătorit
cu
prim -m inist rul
Re ga t ului
U nit .
Î nt r-una
dint re
vizit e le e i în SU A, e a a lua t legătura c u unc hiul J a c k
și boom . Re zult a t ul a fost Áine .
„Încă
nu
sunt
căsătorită,
înțeleg.”
Am
t ra s
o
respirație neliniștită. Doa m ne , nu a m suport a t -o pe
fe m e ie . Poa t e că relația m e a proastă c u m a m a s-a
de sprins de oric e altă mamă de a c olo. Am spe ra t c u
adevărat că nu va fi c a zul proprie i m e le fiic e .
O st râ nge re ciudată la pie pt e ra inexplicabilă. „Bine
că a i put e a să ni t e alături pe nt ru a sărbători
a nive rsa re a de c inc i luni a lui Áine .”
Buze le m i s-a u subțiet, păstrând c uvint e le ra pide în
spa t e le buze lor m e le .
M -a m înt ors înc e t și m -a m înt â lnit c u privire a e i.
de zgust . Chia r și după t oa t e a c e st e luni, a ținut-o
îm pot riva m e a . Fa pt ul că Áine a t re buit să intervină
pe nt ru a oc upa loc ul în a ra nja m e nt ul de nuntă c u
Ca ssio K ing. Î n c iuda fa pt ului că c e i doi nu și-au
put ut ține m â inile unul de celălalt.
„S-a
hotărât
mama
ta
c ine
urmează
să
se
căsătorească c u t ine , de oa re c e prim ul c uplu nu a
ieșit pre a bine ?” întrebă e a dezinvoltă, c u oc hii
rătăcind pe st e oaspeți. Doa m ne , a m urâ t -o. Chia r a m
făcut-o.
Această fe m e ie e ra și m a i enervantă de c â t propria
m e a mamă. Bine , a r put e a fi o înt inde re .
„Imaginați-vă că în zile le
noa st re , oa m e nii încă
insistă c a o fe m e ie să se căsătorească îna int e de a
a ve a un c opil.” V oc e a familiară, enervantă, ve ne a din
spa t e le m e u. Agitația m -a c uprins. N u a ve a m ne voie
de Luc a K ing să mă a pe re . „Câ t de plic t isit or”, a
adăugat e l.
Câ t de plic t isit or. Chia r a spus a st a ? Poa t e că e ra în
Dow nt on Abbe y . Sa u Bridge rt on, a m c hic ot it e u.
„Bună, m ia be lla .” V oc e a lui Luc a e ra a proa pe un
t orc .
M i-a a rs c e a fa , da r a m numărat până la c inc i îna int e
să mă înt orc înc e t pe nt ru a înt â lni oc hii întunecați c u
o notă de a lun în e i. Privire a lui s-a a puc a t și a
rămas.
Cost um ul lui e ra im pe c a bil, c a înt ot de a una . Linii
ne t e de . U m e ri la rgi. Ex pre sie întunecată. Și a c e l
zâ m be t
c onst a nt
c a re
îi
c urba
buze le .
Conștientizarea m i-a gâ dila t în fundul minții, ținând
a c e a privire a lun c a re vorbe a de spre înt une ric .
Licărirea a lunului în spa t e le măștii.
M â inile
a spre .
Cearșafuri
înc urc a t e .
Corpuri
t ra nspira t e .
Mormăiturile lui. Ge m e t e le m e le .
Chia r m -a m înroșit, Luc a luâ nd-o c u int e re s. Privire a
lui s-a ridic a t în sus și a prins-o pe a m e a . A fost
inva ziv. A a rs, c a și c um ați privi un foc în înt une ric ul
nopții.
Ce va în pie pt ul m e u s-a mișcat, a poi a t rosnit și a
izbuc nit .
Sa u poa t e a fost în burt a m e a .
Da , c u siguranță în burt a m e a . I ndige st ie , m i-a m
spus, frecându-mă pe burtă. Arsurile la st om a c a u
fost m a ri la fe m e ile însărcinate .
„M a rga re t e st e pre a nesăbuită să crească un c opil
singură”, a m ot iva t mătușa m e a .
Disprețul îm i pulsa prin ve ne . La fa m ilia m e a . I n
a c e a st a sit ua t ie . La fa m ilia K ing. La Luc a K ing.
A fost irațional și a bsurd, da r nu m -a m put ut abține.
„Și ești pre a bloc a t c a să ve zi c e e în fața t a ”, a m
spus c a lm , deși voia m să țip c uvint e le îna poi la e a .
Furia a c loc ot it în m ine c a un vulc a n, răspândind foc
și căldură în pie pt , a vâ nd ne voie să erupă, copleșind
t oa t e c e le la lt e simțuri.
Dâ nd din c a p, i-a m lăsat a c olo. Lasă-ți furia . I nspira
e x pira .
M -a m îndre pt a t prin foa ie r și a m int ra t m a i a dâ nc în
c a m e ra de fa m ilie . Câ ndva , a c e a st a e ra a proa pe c a o
a doua casă. Chia r îna int e de uc ide re a tatălui, e u și
frații m e i a m pe t re c ut m a i m ult t im p a ic i de c â t
acasă.
Și după m oa rt e a tatălui m e u, a m fost a ic i t ot t im pul.
Am a juns să mă gâ nde sc la unc hi c a părintele m e u,
m a i degrabă de c â t m a m a . Această moșie a fost c a sa
mea.
Totuși, a c um , se simțea c a pe un c â m p de luptă.
„M a ggie .”
V oc e a
lui
Áine
străbătu
încăperea.
Străgându-și m â na din st râ nsoa re a lui Ca ssio, s-a
re pe zit spre m ine . „A fost pe nt ru t ot de a una . Pot săm i a t ing micuța nepoată?”
O pauză lungă, a poi a m da t din c a p.
Fuse se singura , în afară de m ine și de frații m e i, c a re
simțea lovit urile c opilului. Era u de st ui oa m e ni c a re
să-mi iubească fetița. Totuși, nim ic nu l-a r c onvinge
pe unc hiul sa u pe m a m a m e a să mă la se să fa c a st a
singur.
Pa lm a e i m i-a a c ope rit umflătura în creștere. O
lovitură m oa le . Apoi a lt ul.
„Oh, doa m ne ”, a țâșnit e a . — E o picătură, nu?
M i-a m simțit buze le c urba t e înt r-un zâ m be t . Copilul a
fost singurul luc ru c a re m -a făcut să zâ m be sc .
„Proba bil și o arătătoare, c a m a m a e i.” V oc e a lui
Luc a a ve nit din spa t e le m e u și un geamăt m i-a
st re c ura t pe buze . „Poa t e un m ic dia vol în oc hii e i
după tatăl e i.”
O t e nsiune groasă pătrundea în a e r. Sufoc a nt și
a surzit or.
Lasă-l pe Luc a fără t a c t să crească un tată. N um e le
pe
c a re
și l-a
dorit
fie c a re
m e m bru a l fa m ilie i
Ca lla ha n. I nc lusiv e u. Ar fi frum os să a m a c e a mică
informație pe nt ru fetița m e a c â nd va fi ga t a .
Î n sc him b, t ot c e a ve a m e ra un singur indic iu. U n
pie rc ing
prințului
Albe rt .
Nu
e ra
c hia r
o
armă
fumegândă. Da r c um aș put e a să-mi înfrunt micuța
prințesă doa r c u a c e a informație pe nt ru pa t e rnit a t e a
e i?
N u a m put ut .
„T e -a i gâ ndit la un num e ?” Áine încercă să rupă
tăcerea.
Am clătinat din c a p. T re c use m prin cărți și pa gini
Google c u num e . N ic iunul dint re num e nu m i-a vorbit .
— Va
a ve a
un num e
irla nde z put e rnic , de sigur,
int e rve ni unc hiul. „După bunic a sa u străbunica.”
m -a m înfiora t . N u e ra c a și c um aș urî num e le
irla nde ze , da r îm i dore a m un num e spe c ia l și unic
pe nt ru fetița m e a . N u m i-a scăpat că nu a făcut
re fe rire la m a m a m e a . N u e ra c a și c um nu a r a ve a
un num e frum os. Deși e ra vic ia t de acțiunile e i.
M a e ve a r fi pe nt ru t ot de a una o t re c e re gre a pe nt ru
m ine c a num e .
„N um e le it a lie ne sunt de st ul de groza ve ”, a re m a rc a t
Luc a .
Doa m ne , c â t l-a m urâ t !
„N u a m ne voie de părerea t a ”, a m șuierat pe sub
răsuflarea, uitându-mă la e l. „De c i, t e rog, pe nt ru
dra gost e a lui Dum ne ze u, a i grijă de t re burile t a le ”.
U n mușchi a l m a x ila rului i s-a st râ ns.
— H orm ona l, nu-i așa? îm punse e l îna poi, c u t onul
înt une c a t .
M -a m înc orda t , furia năvălindu-mă. T ipul ăsta s-a
c om port a t
ca
și
c um
ar
fi
fost
al
na ibii
de
perfecțiune. U n da r da t de Dum ne ze u fe m e ilor c â nd
e l e ra t ot c e e a c e o fe m e ie nu a ve a ne voie . Ce l puțin,
o fe m e ie sănătoasă a r c re de a st a .
„N u a i vre o fe m e ie c u c a re să t e înc hipui?” m -a m
re pe zit la e l. „La urm a urm e i, a c e st a e st e singurul
tău obie c t iv în viață. N u-i aşa?"
Și-a băgat m â inile în buzuna re , privire a lui ieșind de
la pic ioa re le m e le în ba le rini roz a prins până la
pic ioa re le m e le goa le până la roc hia m e a albă c a re
m i-a
c oborâ t
până la
ge nunc hi. Era
o e x pre sie
clinică, a proa pe plictisită.
Totuși, a t inge re a privirii lui a a rs și c â nd i-a m înt â lnit
oc hii și inim a m i s-a liniștit. Î n spa t e le oc hilor lui e ra
c e va înt une c a t și fie rbint e .
Ce va fa m ilia r pe c a re nu pre a a m put ut să-mi pun
de ge t ul.
"Am fost a c olo. Am făcut a st a , t ra se e l. „Am t e rm ina t
c u a st a . Ac um c a ut o sot ie .”
M i-a m îngust a t oc hii pe e l. De c e a r c re de că îm i
pasă de pla nurile lui prost ii?
„Luc a , vre i să spui că zile le
t a le
pla yboy s-a u
t e rm ina t ?” se t a c hina Áine . — Auzi a st a , M a ggie ?
— Da , a m re m a rc a t sa rc a st ic . „Est e un vis de ve nit
re a lit a t e . N u!"
Áine m -a privit curioasă, c u sprâ nc e ne le înc runt a t e .
— Am a uzit că ești în căutarea unui soț, spuse
Ca ssio.
„Poa t e
ar
t re bui
să
arăți
mai
m ult
e nt uzia sm .”
Dacă privirile a r put e a uc ide , Ca ssio K ing a r fi m ort .
Chia r a c olo și a t unc i. N e noroc it ul.
"De c e ?" a m re plic a t ironic . „N im ic a soc ia t c u Be nit o
K ing nu va prim i vreodată e nt uzia sm din pa rt e a m e a .
Și voi doi sunteți a m int iri pe nt ru lum e a lui Be nit o
K ing.” Ex pre sia lui Ca ssio se întunecă. "Ce s-a
înt â m pla t ?" M i-a m flut ura t ge ne le ne vinova t . „A fost
c e va c e a m spus?”
— M a ggie , a m ust ra t Áine înc e t .
„Cum m e rge st a t ut ul tău de văduvă neagră?” Luc a
t â râ i, c e va pe ric ulos în t onul lui. „Încă urmăriți?
Bărbați c a re c a d la pic ioa re le t a le . Lit e ra l . Est e a t â t
de pot rivit pe nt ru c ost um ul pe c a re îl purtați c â ndva .
T ine m int e ?"
S-a re fe rit la noa pt e a în c a re Áine și c u m ine ne -a m
furișat în T e m pt a t ion, c lubul deținut de Ca ssio. Prim a
dată c u Luc a ne -a m int e rse c t a t . Ce l m a i rău luc ru
c a re m i se înt â m pla se vreodată.
— T a c i din gură, ne noroc it ule , a m şuierat e u.
El a zâ m bit . — Ce l puțin dacă aș fi de a c ord să mă
căsătoresc c u t ine , nu m-aș lăsa și nu aș lăsa pe
nim e ni să mă oprească îna int e de noa pt e a nunții.
M â na m e a a zbura t prin a e r și t oc m a i e ra pe c a le să
ia c ont a c t c u fața lui c â nd m i-a prins înc he ie t ura
m â inii.
„Ah, m ia be lla , a m c re zut că ești m a i deșteaptă
de c â t să lași emoțiile să t e conducă.”
M â nia m i-a înc ins obra jii. Am înc e rc a t să-mi sm ulg
înc he ie t ura
m â inii
st râ nsoa re a
lui
e ra
din
st râ nsoa re a
fermă.
lui,
Anim ozit a t e a
da r
m i-a
st re c ura t prin ve ne și a um plut a e rul.
„T e disprețuiesc”, a m re spira t . — Aș pre fe ra să a t ing
un șarpe de c â t pe t ine , Luc a K ing, a m spus e u,
înfoc a t . „N u mă c ulc c u nenorociți c a re nu știu c â nd
să tacă dra c u’ sa u c a re a u bătut toată populația
feminină de pe Coa st a de Est .”
Privire a lui Luc a s-a îngust a t de de zgust . „Ați pre fe ra
să-mi t ra g pe c ine va din ve st ?” a c ont ra c a ra e l. —
Poa t e în V e ga s?
I nim a m i s-a oprit . De c e a r spune a st a ? N im e ni nu
știa c e s-a înt â m pla t în V e ga s, c u excepția lui Áine ,
și nu va împărtăși niciodată a st a c u nim e ni. N ic iunul
din fa m ilia m e a nu știa c â nd și unde a a vut loc
legătura m e a .
—
N u-m i
pasă
ce
fa c i,
Luc a
K ing,
am
grăbit,
sm ulgâ ndu-m i înc he ie t ura m â inii din st râ nsoa re a lui.
„At â t a t im p c â t e st e în a fa ra ve de rii m e le .” Doa m ne ,
nu
l-a m
suport a t .
Z â m be t ul
lui.
Persistența lui.
Arătarea lui bună. Colonia lui. „Și, t e rog, păstrează-ți
distanța. N u t e pot lăsa să re spiri pre a a proa pe de
m ine și să-mi infe c t e zi c opilul.”
Ca ssio m â râ i și părea că e ra pe c a le să mă înjure .
Bine ,
a
fost
cam
ne polit ic os.
Și răutăcios. Cu
excepția c a zului în c a re Luc a se uit a la m ine de
parcă m -a r cunoaște, voia m să-i de m onst re z că nu.
U ra m e a e ra puternică, amară. O sc â nt e ie și s-a r
a prinde prin această cameră, c onsum â nd pe toată
lum e a .
— Îți urăsc c ura jul, a m spus e u.
Dinții i s-a u st râ ns. M a x ila rul i s-a st râ ns. Privire a lui,
neimpresionată de c uvint e le m e le , mă st udia . A
călătorit
pe st e
fie c a re
c e nt im e t ru
din
m ine ,
st udiindu-m i c urbe le c orpului, a poi a re ve nit la fața
m e a . Oc hii i s-a u înt une c a t și a u strălucit c u c e va
inc onfunda bil de păcătos.
M i-a m
sc ut ura t
un fior. A obse rva t , privire a
lui
de ve nind din c e în c e m a i caldă și m a i gre a . Ac e st
om a văzut pre a m ult e . A vrut pre a m ult .
Din fe ric ire , frații m e i a u int ra t în a c e l m om e nt , c a
t re i
ga ngst e ri
irla nde zi
de
la
Pe a k y Blinde rs ,
atrăgând atenția t ut uror a supra lor.
Aide n a simțit t e nsiune a , c u privire a ascuțită la frații
K ing.
„Ah, iată-o pe sora m e a c e a m a i mică”, a sa lut a t
Aide n, a runc â nd mătușii sa le o privire apatică și
t re c â nd c hia r lângă e a fără să recunoască. Era încă
supărat pe e a și un luc ru pe c a re nic iunul dint re
Ca lla ha n nu l-a făcut c u ușurință a fost să ie rt e și să
uit e .
Frații
mei
m i-a u
zâ m bit
și
m -a u
st râ ns
înt r-o
îmbrățișare. Se simțea c a un hot dog print re t re i
c orpuri m a ri.
„De c e nu a i așteptat?” îl c e rt a K yra n înc e t .
— Am fi put ut să ne unim c u toții, mormăi Aide n c u
voc e joasă. „N u-m i pla c e de t ine singur print re lupi.”
Oc hii m i-a u pâ lpâ it și a u prins privirile pre c a ut e a le
fraților K ing a supra m e a . N ic o M orre lli și soția lui
t oc m a i a u sosit , da r a u rămas c u oc hii pe m ine și pe
frații m e i.
„M a de sc urc c u e le ”, a m m urm ura t înc e t , a t ins de
protecția fraților m e i.
„Știu, da r
re m a rc a t
îm i
pla c e
să-mi c onduc
K yra n. „T re buie
să se
ne poa t a ”,
a
obișnuiască c u
c onduc e re a m e a minunată.”
Ast a a fost a lt c e va de spre frații m e i ge m e ni. Au
a le rga t c u mașinile și une ori și-au a plic a t abilitățile
la c onduc e re a de zi c u zi. Era m obișnuit, da r mulți nu
e ra u. M a jorit a t e a s-a u îmbolnăvit de mașină sa u s-a u
îngrozit . N u e u. M i-a plăcut la ne bunie . Da r de c â nd
a m rămas însărcinată, a m a vut re ze rve în legătură c u
să fiu nesăbuită.
„Știi că îți pla c e să conducăm”, a spus T yra n,
împingându-și umărul în fra t e le său geamăn. „N u m a i
fi lipicioasă și lasă-mă să o îmbrățișez în pa c e .”
M i-a m da t oc hii pe st e c a p c â nd Aide n i-a îm pins pe
a m â ndoi din drum și și-a apăsat gura pe frunt e a m e a .
"Cum t e sim t i?"
— Aide n, t oc m a i m -a i văzut a zi dimineață.
„Sunt frați m a i m a ri.” Bia nc a M orre lli s-a clătinat
spre noi, c u burt a e i de două ori m a i m a re de c â t a
m e a . Era însărcinată c u ge m e ni. Ca și c um să a i fe t e
ge m e ne nu a fost sufic ie nt de rău. „Crede-mă, știu
c â t de e ne rva nt i sunt .”
Ea a a runc a t o privire ascuțită către propriii e i frați,
Ca ssio și Luc a K ing. Arbore le ge ne a logic a c e la a fost
c om plic a t la na iba .
—
Nu
sunt e m
e ne rva nt i,
spuse
Luc a ,
privind-o
a fe c t uos. Această pa rt e a fraților K ing e ra nouă
pe nt ru m ine și m i-a fost gre u să a m înc re de re în e a .
Am a fla t c u luni în urmă că frații K ing a ve a u o soră,
da r nout a t e a e i încă nu dispăruse. „Doa r a ve m grijă
de t ine . Știi, în c a z că t re buie să-ți uc ide m soțul.”
Z â m be t ul răutăcios de pe c hipul lui Luc a m -a prins
nepregătit. Era
de za rm a nt
și c e va
e zit a nt
m i-a
pâ lpâ it în st om a c . L-a m îm pins im e dia t de opa rt e .
„Z iua în c a re mă ve i uc ide c u suc c e s, Luc a K ing, va
fi ziua în c a re ia dul va îngheța”, a spus se c N ic o,
înfășurându-și m â na în jurul t a lie i c re sc â nde a soției
sa le . „Fe t e le și băieții m e i o să t e lovească în fund
dacă a t ingi un singur păr cărunt pe c a pul m e u.”
A urm a t o rundă de c hic ot e li.
„Cre d că fe t e le îl îmbătrânesc ra pid”, a re m a rc a t
Bia nc a c u sfială. „Au înc e rc a t să pătrundă în se iful
lui.”
— Fe t e bune , a u spus Ca ssio și Luc a în același t im p.
„Dacă reușesc să pătrundă în se iful lui M orre lli, vor
put e a je fui pe oric ine .”
— Î i voi răsplăti, râ nji Luc a . „Dublați ba nii pe c a re îi
sc ot din se if.”
Bia nc a ge m u. Áine și c u m ine a m împărtășit o privire
amuzată.
„A-i învăța să fure nu e st e un bun părinte”, m i-a
m ust ra t mătușa m e a .
— E a m uza nt că t e -a i c onc e nt ra a supra a st a , a vâ nd
în ve de re
că m a jorit a t e a
oa m e nilor din această
cameră sunt ucigași, a m re m a rc a t se c .
— M a rga re t Ca lla ha n… a înc e put e a , da r a fost
întreruptă re pe de .
— N ic i măcar să nu înc e pi, m â râ i Aide n înc e t .
Amenințarea din voc e a și din privire a lui e ra clară.
Se săturase.
„Î nc hide toată lum e a ”, a spus unc hiul, înt re rupâ ndune pe toți. M a x ila rul îi e ra încleștat și o furtună
năvăli în oc hi. „Ac e st luc ru a dura t m ult pre a m ult
t im p.”
Aide n luă un pa ha r, o umbră a c e va înt une c a t
t re c â nd pe sub oc e a ne le înghețate a le privirii lui.
Privirile ge m e ne lor se întăriseră de la a m uza m e nt la
oțel în t im p c e scoaseră un m â râ it scăzut.
— Spune -i a st a soției t a le , șuieră T yra n. „Est e în
c a zul surorii m e le de luni de zile . Așa că uită-te la
st â nga t a și ocupă-te de ra ha t ul ăsta.”
M i-a u a rs oc hii. Frații m e i m -a u făcut a t â t de m â ndru
și dra gost e a lor doa r m i-a făcut inim a să se strângă
de
căldură. I suse , ult im ul luc ru de
c a re
a ve a m
ne voie a c um a fost să înc e p să plâ ng.
T e nsiune a palpabilă a fura t ox ige nul din cameră.
Frații m e i nu s-a u da t îna poi. N u a u făcut-o niciodată.
Și c hia r dacă aș greși, e i m i-a r fi sprijinit . Ca ssio și
Luc a a u obse rva t c u int e re s, da r nu a u vrut să
intervină.
Áine părea ușor enervată.
„N u-m i pla c e să spun a st a , da r e st e t im pul să-i da i
drum ul, mamă”, a rupt e a în c e le din urmă tăcerea.
„Ți-am spus că t ot ul a funcționat în bine .”
„N u, c e e a c e a făcut M a rga re t a fost greșit și t u a i
plătit prețul.” Doa m ne , mătușa m e a a r put e a fi așa o
cățea.
Da r m -a m săturat. N u a s suport a ra ha t ul a st a . N u
îm pot riva m e a și nic i îm pot riva fiic e i m e le . M i-a m
îndre pt a t um e rii și m i-a m fix a t oc hii pe Ca ssio.
„Ea a fost joc ul fina l t ot t im pul”, a m de c la ra t în c e le
din urmă. N u e ra nic io acuzație în voc e a m e a . Fără
amărăciune. Doa r o declarație.
Am re fuza t să da u îna poi, c u oc hii mijiți la soțul
vărului m e u. N u părea de ra nja t .
„N u a fost ?” a m c e rut sa st iu.
— A fost , a răspuns e l, c u voc e a re c e . N u e x ist a
sc uze în t onul lui și nic i privire a lui întunecată. N u că
m-aș fi așteptat, nic i nu mi-aș fi dorit .
Î ndre pt â ndu-m i atenția către mătușa m e a , m -a m
uit a t la e a .
— Iată, mătușă, a m de c la ra t victorioasă. „I ndife re nt
c e a m făcut, nu poți ține ra ha t ul ăsta îm pot riva m e a .
Dacă nu reușești să t re c i de a st a , ple c de a ic i. N u
a m ne voie de ra ha t ul a st a .”
Ea oftă, da r pra c t ic a uze a m dinții unc hiului m e u
scrâșnind sub m a x ila rul lui încleștat.
„N u, nu ești ple c a t de a ic i. Ești ne poa t a m e a . Sunt e m
o fa m ilie . V om re zolva a st a și vom m e rge m a i
de pa rt e .”
Am zâ m bit la c uvint e le lui.
„Ce luc re zi?” a m c e rut sa st iu. „Din c â t e știu e u,
soția t a e st e c e a c a re nu poa t e să-i de a drum ul. Ea
nu și-a dorit fiic a să facă pa rt e din această lum e
interlopă. Da r e a sigur că na iba nu o de ra nja să se
înc urc e c u bărbații în e a . U nc hiul m e u a m â râ it și
e x pre sia lui s-a înt une c a t , da r e ra m pre a de pa rt e c a
să fiu pre c a ut . „Și e a sigur că na iba nu i-a de ra nja t
să c ont a c t e ze m a fia c â nd e ra c onve na bil.”
Fața mătușii m e le a de ve nit roșie, fe m e ia de obic e i
elegantă colorată de furie . „Cum îndrăznești...”
Am făcut un pa s îna int e , int râ nd dire c t în fața e i.
— Încetează să t e m a i porți de parcă a i fi m a i bun,
a m înt re rupt e u. „T e -a i căsătorit c u ra ha t ul ăsta.
Uită-te
la
soțul
tău.
El
c onduc e
m a fia ,
nu
pa rla m e nt ul.”
Da , știam că sunt în a fa ra liniilor. Era m o cățea. Da r
la na iba , mă săturasem.
U nc hiul clătină din c a p.
„M a rga re t , în prim ul râ nd nu ve i vorbi așa c u soția
m e a .” U nc hiul e ra furios, da r furia lui nu se c om pa ra
c u a m e a . Simțeam oc hii t ut uror năvălind îna int e și
îna poi,
ținându-și
respirația.
Frații
mei
e ra u
în
spa t e le m e u, c a un sc ut ga t a să prot e je ze . „Î n a l
doile a râ nd, soția m e a își va c e re sc uze pe nt ru
t im pul gre u pe c a re ți-a da t ”.
Ex pre sia
de
pe
c hipul mătușii m e le
spune a
că
preferă să moară de c â t să-și ceară sc uze . Și dint r-o
dată, a m a vut -o c u t ot ul și c u toată lum e a .
"Știi c e ?" M -a m ba t joc orit , furia c loc ot indu-m i prin
ve ne . I ndife re nt c e a m făcut sa u înc e rc a t , nim ic nu
a r fi niciodată sufic ie nt de bun. Î n m int e a mătușii
m e le , i-a m dist rus vise le pe nt ru Áine . „N u t e de ra nja .
Pe nt ru că a m t e rm ina t c u fa m ilia a st a . Am t e rm ina t
c u t ine . T u și iubit a t a soție ați făcut a ra nja m e nt ul de
nuntă fără să vorbiți c u m ine . M -a m plâ ns? N u. Î n
c iuda fa pt ului că fa m ilia K ing a uc is... M -a m tăiat
sc urt . Aproa pe că a m a lune c a t . „Ei prădesc pe
nevinovați. Om oa ra -i." Apoi m i-a m îngust a t oc hii pe
mătușa m e a . „Da r un luc ru a l na ibii nu a m e rs pe
c a le a maiestății e i și nu voi a uzi niciodată sfârșitul.”
„M a rga re t ,
nu...”
U nc hiul
meu
a
înc e rc a t
să
liniștească situația, da r a t re c ut a t â t de m ult de a c e l
punc t înc â t nu put e a să spună sa u să facă m ult e .
— Păstrează-ți răsuflarea, unc hiule , l-a m înt re rupt .
"Ple c ."
„M a ggie , t e rog nu,” a ple da t Áine și vinovăția m i s-a
um fla t în pie pt .
Da r nu put e a m st a , nic i măcar pe nt ru e a . Se pa re că
frații m e i e ra u de aceeași părere pe nt ru că m i-a u
urm a t a proa pe .
M -a m dus la verișoara m e a și i-a m apăsat un sărut pe
obra z. Se simțea c a la re ve de re .
— O să vorbe sc c u t ine săptămâna viit oa re , i-a m
spus înc e t . Deși, s-a r put e a să nu fie adevărat.
Pe nt ru că de ja mă hotărâsem.
aș dispărea.
Ca pit ol U nspre ze c e
LU CA
EU
a părăsit c ona c ul Ca lla ha n la a bia c inc i m inut e în
urm a lui M a rga re t .
M ot ivul vizit e i m e le a năvălit, așa că n-a ve a rost să
st a u. Am c oborâ t scările și pașii m i s-a u oprit .
„Fiu de cățea”, a m mormăit.
N e noroc it a
mea
de
mașină
stătea
în
m ijloc ul
ga zonului lui Ca lla ha n. Î n flăcări.
„Mașina m e a favorită”, a m mormăit e u c â nd mă
a propia m de infe rnul arzător. Pe pa rbriz e ra u re st uri
de ruj roșu. Flăcările pâ lpâ ie în jurul lui, c onsum â nd
ve hic ulul.
E V REM E PEN T RU U N AL GLACAN T ?
Am clătinat din c a p. Cu siguranță a știut să-mi
depășească lim it e le . Am da t din um e ri și m i-a m
plănuit răzbunarea. Răzbunările e ra u e x c luse . Era
însărcinată c u c opilul m e u. Da r nu înse m na că nu aș
put e a să-i da u fe m e ii m e le o lecție prin frații e i,
de oa re c e în m od c la r e i a u a jut a t -o. Și i-a iubit foa rt e
m ult .
Ge lozie întunecată și nedorită m i-a st re c ura t prin
ve ne .
Știai că luc rurile sunt re le c â nd e ra i ge los pe frații e i.
I -a m
găsit
pe
fra ții
e i,
doa r
ge m e nii,
în
T he
Ea st side , pub-ul irla nde z c a re i-a aparținut lui Lia m
Bre nna n. Nenorociții a u a vut noroc ul să nu fie în
propriul lor ba r pe nt ru că aș fi da t
foc
a c e lui
st a bilim e nt .
Oric um a r fi, nu a ve a m ne voie să înc e p c u Lia m
Bre nna n. Așa că a m așteptat. Și a așteptat. Re ze m a t
de mașina m e a nefavorită, a m făcut a fa c e ri în t im p
c e prive a m bețivii ieșind din ba r.
N u a t re buit să aștept m ult c a să-i zăresc pe ge m e ni,
o mică bombă blondă strânsă înt re e i, dornică să fiu
futută în c inc i fe luri până duminică.
N u a zi, dragă.
„Bună, băieți”, i-a m sa lut a t , c u pist olul îndre pt a t
disc re t spre T yra n. Sa u poa t e a fost K yra n. N u a
c ont a t pe nt ru m ine . Ce i doi preferă să moară de c â t
să permită să i se înt â m ple c e va c e luila lt . Arunc â nd
o privire blonde i c a re gâ fâ ia de ja de parcă a r fi fost
în călduri, a m adăugat: „I ubit ule , a le rgi c u t ine ”.
Câ nd e a nu s-a mișcat, a m m â râ it . „Chia r na ibii
a c um .”
Ast a a făcut-o să ple c e . Ea aruncă o privire pe st e
umăr. "Sună-mă."
I diot !
Frații ge m e ni a i lui M a rga re t e ra u m a i răi de c â t m ine
c â nd a ve nit vorba de c urvie . Abia a r fi prim it o
fracțiune de noa pt e .
M a x ila rul geamănului ticăie a proa pe sinc roniza t , da r
nic iunul dint re e i nu rost i un c uvâ nt . Știrea de c e a m
fost a ic i a fost scrisă în oc hii lor. Ac e i oc hi albaștri
c a re m i-a u a m int it de fe m e ia pe c a re m i-o dore a m . Și
a st a m -a e ne rva t și m a i t a re .
„Mașina t a sa u a m e a ?” a m t ra s.
T yra n a ridic a t din um e ri. „Am c re zut că mașina t a a
fost un foc de tabără ult im a dată c â nd a m văzut-o.”
O arsură m i-a călătorit prin ve ne . Așa că l-a m lovit .
Gre u.
De c e na iba să aștepți?
K yra n a înc e rc a t să a t a c e , da r e u a m îndre pt a t
pist olul spre e l. „N u aș fa c e -o dacă aș fi în loc ul tău.
O să-ți da u o lecție, da r nu voi e zit a să t e om or dacă
va t re bui.”
A fost o minciună îndrăzneață, da r nu a ve a u ne voie
să știe a st a . Î n plus, a m a vut un păcat c a re mă
apăsa. M oa rt e a tatălui M a rga re t e i.
K yra n și-a ridic a t m â inile în a e r, da r privire a lui a
rămas fixată a supra m e a și a fra t e lui său. O mișcare
greșită și nu a r e zit a să mă pună capăt.
Așa că l-a m lovit și pe e l. Gre u.
Corpul i s-a prăbușit pe t rot ua r în t im p c e și-a pie rdut
cunoștința. Era m a i sigur pe nt ru e l așa.
— N e noroc it ul dra c ului, m â râ i T yra n.
„Nu-ți fa c e griji, ticălosule. V ine și t im pul tău.”
Dinții i s-a u st râ ns, da r nu a m a i spus nic iun c uvâ nt .
Purt a o e x pre sie întunecată distrată în t im p c e mă
st udia pe nt ru slăbiciunile m e le . N u a m a vut m ult e . Î n
afară de sora lui. Din nou, a st a a fost pe ba za
necesității de a ști și nim e ni nu t re buia să știe a st a .
„A c ui a fost ide e a să-mi ardă mașina?” a m c e rut sa
st iu.
Ușa c lubului de noa pt e s-a de sc his și, odată c u e a ,
m uzic a explozivă ne -a călătorit.
— Al m e u, a spus e l.
N u e ra t ot a l a l lui. Ge m e nii a r put e a fi nesăbuiți, da r
nu a t â t de ne buni. Î n plus, știau că aș put e a înc e pe
un război pe nt ru a st a . N u că aș fa c e -o. Am vrut c a
M a rga re t să fie protejată, nu în m ijloc ul băii de
sâ nge .
"Sunteţi sigur?"
"Da ."
Satisfacția m i-a um plut pie pt ul că și-ar prot e ja sora
c u oric e preț.
Așa că, în loc să-l ba t m a i m ult , m -a m înt ors către
șirul de mașini. "Ca re e st e a t a ?"
I -a lua t o secundă pre a m ult să răspundă. „Ast on
M a rt in”.
a m zâ m bit . „Ah, un fa n J a m e s Bond?”
El
nu
a
răspuns.
Da r
i-a m
împușcat
t oa t e
c a uc iuc urile și a poi i-a m pus un glonț în pa rbriz.
„Consideră-te noroc os. Da t a viit oa re va fi c re ie rul
tău.”
Odată c e m -a m căsătorit c u M a rga re t , c ine le în
fa m ilie a ve a u să fie a fa c e ri ve se le .
L-a m put ut ve de a de ja .
Ca pit ol Doispre ze c e
MARGARETĂ
EU
Prive a pe fereastră, oc e a nul At la nt ic înt inzâ ndu-se
c â t de de pa rt e ve de a c u oc hii. Apa e ra agitată,
ura ga nul din m a re semăna c u st a re a sufle t ului m e u.
Era prim a săptămână din se pt e m brie și a l doile a
ura ga n a l lunii e ra de ja la luc ru. Spa t e în spa t e .
Î n t im p c e unc hiul J a c k a pre fe ra t să rămână în oraș,
c a sa fa m ilie i m e le e ra în Long I sla nd. M a m a m e a ura
să-l vizit e ze pe unc hi. Ade se a c hia r re fuza să meargă
în
oraș.
Poa t e
că
a t unc i
îi
e ra
teamă
să
se
întâlnească c u unc hiul. Sa u poa t e Be nit o, iubit ul e i
se c re t .
Chia r m i-a r plăcea să știu c e na iba a fost pove st e a
a c olo. Săpat prin luc rurile m a m e i m e le nu a ofe rit
nic iun răspuns. Cit indu-i jurna lul c u a t â t m a i puțin.
Ex ist a u a bre vie ri și declarații c a re nu a ve a u se ns în
jurna le le e i.
Oric um , nim ic nu m a i c ont a . Aș lăsa t ot ul în urmă în
c urâ nd - înt r-un fe l sa u a lt ul.
Am st a t nemișcată lângă fereastră, uitându-mă la
orizont c a re mă batjocorește c u libe rt a t e a c a re e ra
a t â t de a proa pe , da r a t â t de de pa rt e . Soa re le a pune
pe st e orizont , c re â nd um bre de lumină. At â t de
pot rivit , de oa re c e e x ist a u um bre în viața m e a , înc â t
pra c t ic simțeam că pâ nde sc în jurul m e u.
Simțind privire a a supra m e a , m -a m ghe m uit în colțul
fe re st re i, în spa t e le obloa ne lor, lăsându-mi privire a
să
rătăcească
pe st e
linia
c opa c ilor
din
colțul
proprietății. Pa rt e a pe c a re o ignora m de obic e i,
pe nt ru că oc e a nul e ra m a i t e nt a nt .
At unc i
am
văzut
o
umbră.
Și-a
înc lina t
c a pul,
întorcându-și fața în sus și privind fix la m ine . Chia r
a t â t de ușor, își ridică bărbia, da r lum ina lunii nu e ra
sufic ie nt de strălucitoare. Î i păstra umbră pe st e
trăsăturile.
Oric um , privire a lui m -a străpuns oric um . Se simțea
c a niște a c e m ic i ascuțite c a re îm i pășesc pie le a . U n
fulge r de dinți, gura lui înt inzâ ndu-se înt r-un zâ m be t
răutăcios, mulțumit de sine . Respirația m i s-a bloc a t
în gâ t , ia r plămânii m i s-a u um plut de căldura unui
infe rn.
M i-a m ținut respirația și îna int e să-mi da u se a m a c e
să fa c , e l s-a înt ors și a ple c a t . Î nc e t . Intenționat.
M oa rt e le m ist e rioa se a le logodnic ilor m e i a u a vut
c e va de -a fa c e c u m ine . Era m sigur că e ra m c um va
joc ul fina l. Cu excepția fa pt ului că nic i nu a m put ut
să-mi da u se a m a de c e . După c e dra c u’ c u Ca ssio,
de spre
c a re
luc rurilor
nu
am
e ra
simțit că în m a re a
nic i
măcar
vina
schemă a
mea,
m i-a m
a c c e pt a t soa rt a . M-aș căsători c u un irla nde z de c e nt
c a re m -a r a jut a să-mi c re sc fiic a .
N u mă put e a m de c ide dacă e ra m sa u nu fe ric it că
a m o fată. Bărbații s-a u de sc urc a t m ult m a i bine
de c â t fe m e ile în această lum e . M a i a le s în lum e a
interlopă. Pe de altă pa rt e , m i-a plăcut ide e a de a
a ve a o fetiță. Aș prot e ja -o și aș ține-o de pa rt e de
m a fie . Era menită pe nt ru c e va m a i bun. L-aș ga ra nt a
indife re nt c â t m -a c ost a t .
Viața a st a nu mă de ra nja se niciodată. N u până c â nd
m i s-a spus c u c ine să mă căsătoresc. Ar t re bui să
pot de c ide de c ine îm i voi le ga viața sa u c hia r dacă
mi-aș dori un soț. Fiic a m e a nu a r t re bui să treacă
niciodată prin c e e a c e a m e u dacă aș fi în st a re . De
c â t e ori a r t re bui să fie tratată o persoană c a o marfă
îna int e de a fi sufic ie nt ? Î nc e pâ nd c u Ca ssio și
t e rm inâ nd c u ult im a prost ie . Ce l puțin Ca ssio e ra în
viață, ult im ii pa t ru a u m urit c u toții în circumstanțe
m ist e rioa se .
N u e ra de bun a ugur pe nt ru reputația m e a .
U n oft a t gre u m -a părăsit. Ce re re a unc hiului m e u c a
să mă căsătoresc și să-mi înt re rup a c c e sul la t oa t e
fondurile până c â nd voi fi o fe m e ie căsătorită a fost
un coșmar a l na ibii. N u a
fost
vina
mea
acei
nenorociți de oa m e ni a u căzut morți c a muștele. N u
a m a vut nim ic de -a fa c e c u a st a . Parcă mă a c uza că
i-a m uc is.
U f, a t re buit să ple c dra c ului de a ic i.
Dacă aș put e a obține măcar o pa rt e din acești ba ni,
aș put e a să ie s și să înc e p din nou de unde va .
„Ce fa c i, M a ggie ?”
M -a m învâ rt it a uzind voc e a fra t e lui m e u c e l m a i
m a re . Aide n a fost c e l m a i m a re dint re c e i t re i frați a i
m e i. De a se m e ne a , pre fe ra t a m e a . De sigur, n-aș
recunoaște nimănui. M i-a m iubit pe toți t re i frații
m e i. T yra n și K yra n, fiind ge m e nii, de c e le m a i m ult e
ori, a ve a u propriul lor luc ru și împărtășeau t ot ul.
U ne ori a m jura t că a u împărțit c hia r și o prietenă.
Deși nu a ve a m nic io dovadă, e ra m de st ul de sigur că
bănuielile m e le
e ra u c ore c t e . Odată, c â nd i-a m
c he m a t , a u ridic a t din um e ri, a u împărtășit o privire
și a u ple c a t . Dacă a st a nu e ra o c onfirm a re , nu știam
c e e st e .
„N im ic ”, i-a m răspuns fra t e lui m e u m a i m a re .
Și-a îngust a t oc hii, albaștri c a a i m e i. A așteptat, da r
c â nd a m re fuza t să de t a lie z, a clătinat din c a p.
„T re buie să-ți spun că t e c unosc m a i bine de c â t t e
cunoști pe t ine însuți?” mormăi e l.
M i-a m da t oc hii pe st e c a p. „T re buie să-ți spun că nu
ești tatăl m e u?”
O dure re surdă m i-a străpuns pie pt ul. Da . Tatăl m e u.
Cuvint e le lui m i-a u răsunat în ure c hi. Î nt ot de a una voi
ști la c e t e gândești, m o c ha ilin m ilis. Și ve i ști
m e re u că t e iube sc .
M i-a spus m e re u „fa t a m e a dulc e ” și m e re u m -a făcut
să zâ m be sc .
— N u sunt T a , a fost de a c ord Aide n. „Da r poți să-mi
spui oric e .”
Oric e . T ot . N im ic .
Doa r că nu i-a m
put ut
spune
a st a . Am int ire a
deconectată a morții lui Da și a trădării m a m e i. N umi
a m int e a m
c um
am
a juns
la
spit a l.
Nu
îm i
a m int e a m c um a m a juns acasă după c e t a t a m -a lua t
de la școală. De c i, c um a r put e a e i să mă creadă
c â nd spun că m a m a a c ont ribuit la m oa rt e a lui Da .
— De spre c opil, M a ggie …
Am răsuflat gre u, a poi l-a m oprit . — Aide n, dacă a i de
gâ nd să mă înt re bi din nou num e le tatălui c opilului,
nu t e de ra nja .
Își băgă m â inile în buzuna re le blugilor și se sprijini
de pe re t e . Mișcarea m i-a a m int it de c ine va , da r nu
pre a îm i a m int e a m c ine . N u că a r c ont a .
„N u a ve a m de gâ nd să înt re b de spre bebelușul tată”,
a spus e l c a lm . „Da r știu c â nd fa c i c e va . Și t u fa c i
c e va .”
Gâ ndul îm i c urge în m int e de c e va vre m e , da r nu
știam c um să-l fa c să se înt â m ple . De c i, din punc t de
ve de re t e hnic , nu m -a m pus la c a le . Încă nu oric um .
— Știu că ești c u ze c e a ni m a i m a re de c â t m ine ,
Aide n, a m re m a rc a t în sc him b. Era m a i bine de c â t
să-l minți. „Da r a st a c u gre u t e fa c e m a i deștept
de c â t m ine ”, a m adăugat c u un zâ m be t în speranța
să-i dist ra g atenția de la m ine și de la gâ ndurile
m e le .
S-a ba t joc orit , a poi a îm pins de pe re t e și s-a a propia t
de m ine . Era îna lt , 1 ,8 m e t ri și se înălța pe st e m ine
c u o e x pre sie de ne c it it . N um a i că îl cunoșteam pe
Aide n c a pe pa lm a m â inii m e le . Î n t im p c e pe nt ru
străini e ra o amenințare, pe nt ru m ine e ra doa r un
fra t e supra prot e c t or.
M -a c ondus afară pe ba lc on, în c iuda vâ nt ului a m a r
c a re mătura oc e a nul. Odată c e a m st a t lângă șine, sa înt ors spre m ine .
— Ale rgi, nu? V ina m -a c uprins. S-a r părea că fra t e le
m e u mă cunoștea m ult m a i bine de c â t c hia r i-a m da t
c re dit . Am a vut înc re de re în e l c u viața m e a , da r c u
a st a , nu e ra m a t â t de sigur. Așa că a m e zit a t .
Aide n m -a a vut m e re u pe spa t e , da r și e l m -a vrut
a proa pe . Î i făcea griji că mă lasă să-mi de sfa c
a ripile . Și da , e l i-a înfrunt a t unc hiul și soția lui în
apărarea m e a .
Da r c â nd a fost vorba de a fa c e rile m a fiot e și de a
fa c e alianțe, Aide n a urm a t de c re t e le unc hiului.
Ac e st a e ra m ot ivul pe nt ru c a re pre lua se din c e în c e
m a i m ult e responsabilități. Ave a să pre ia organizația
criminală a unc hiului în c urâ nd.
Simțindu-mi dile m a , e l și-a ridic a t m â na și m i-a
t re c ut un de ge t pe st e na s. Ex a c t c a a t unc i c â nd
e ra m mică și c e va m -a supărat.
„M a ggie , sunt de pa rt e a t a . I ndife re nt de sit ua t ie ."
„N u mă de sc urc c u un a lt logodnic ”, a m grăunt.
El a da t din c a p. "Bine ."
U lt im a licărire de e zit a re s-a e st om pa t și nim ic nu
m i-a m a i put ut reține c uvint e le .
„N u pot fa c e a st a ”, a m re spira t . „N u știu de c e acești
oa m e ni continuă să moară, da r nu pot a c c e pt a a lt ul.
Am t e rm ina t ."
M -a m născut în această lum e interlopă, da r nu a m
vrut să m or în e a . Și oric ine i-a uc is pe acești
oa m e ni... a l șaselea simț a a ve rt iza t că e u sunt
m ot ivul. Î n une le zile a proa pe că îi simțeam privire a
străpungându-mă din umbră. Ca m a i de vre m e .
Cine e ra a c e l străin?
— O să vorbe sc c u unc hiul, spuse e l. „O să-l fa c să
vadă m ot ivul. Încheiați pa ra da pe rspe c t ive lor.”
Am oft a t .
"V re a u a fa ra . I n a fa ra a c e st e i lum i. Din oric e viit oa re
căsătorii a ra nja t e . T oc m a i afară. Pe nt ru c opilul m e u
și pe nt ru m ine .”
Înțelegerea a pâ lpâ it în privire a lui albastră și și-a
îm pins
m â na
prin
părul
înt une c a t
ca
cărbune.
Colora re a noastră a fost a t â t de identică, înc â t nu se
put e a c onfunda relațiile noa st re . Da r din punc t de
ve de re a l c a ra c t e rului, noi doi e ra m foa rt e diferiți.
Era m im pulsiv și sălbatic. Aide n nu e ra . Am a vut
proble m e
de st ul
de
de s
c â nd
am
c re sc ut
și
înt ot de a una c ine va a t re buit să mă sa lve ze . Aide n a
a vut proble m e , da r a scăpat m e re u singur.
„De c i vre i să fugi”, a spus e l c a lm . Ar fi t re buit să
trimită o alertă prin m ine , da r nu a făcut-o. Î n a c e st
m om e nt , nu a ve a m nim ic de pie rdut . Fără a jut or, nu
voi put e a părăsi această înc hisoa re . „Da r a i ne voie
de fonduri.”
V â nt ul se ridic a se și îm i sfâșiase părul. U n fior m i-a
t re c ut prin c orp. Fie de la gâ ndul de a fi c om ple t
singur, fie din c a uza vâ nt ului, nu e ra m sigur.
"Da ." N u e ra nic i un m ot iv să da i pe st e tufiș.
"Est i sigur?"
— Absolut , a m spus. N u m -a m obosit să-i spun că mă
îngroze a să fiu singur. A crește în fa m ilia noastră
irlandeză a înse m na t să fii m e re u înc onjura t de
c ine va . Părinţi. fraţilor. V e ri. unc hii. mătuși. N u a fost
niciodată un m om e nt plic t isit or. Dacă a i vrut să fii
singur, t e -a i înc his înt r-o ba ie .
„Est e
un pa s uriaș”, remarcă e l, scărpinându-și
m a x ila rul de parcă a r fi t re c ut prin t oa t e punc t e le pe
c a re a r t re bui să le c unosc .
„Sunt conștient”, a m re m a rc a t se c . „Da r nu pot fa c e
o altă pe t re c e re de logodnă. Încă o se rie de felicitări
în
t im p
ce
a
fost
numită
văduvă
neagră
sub
răsuflarea lor.”
„Dacă-mi da i num e le lor, aș put e a să-i uc id c u
ușurință”, a spus e l c u un zâ m be t obișnuit. At â t de
t ipic pe nt ru c ine va din m a fie să a runc e a st a .
— Ei bine , a r t re bui să uc izi o mulțime din propria
noastră fa m ilie , a m re plic a t e u ironic . „N ic i măcar
nu-m i pla c e ide e a de a mă căsători c u c ine va doa r
pe nt ru că sunt însărcinată.”
M â na
m i-a
a juns
la
st om a c
și a m
fre c a t -o
cu
afecțiune. Să sim t c opilul mișcându-se în st om a c ul
meu
a
fost
un
se nt im e nt
de
ne de sc ris.
M -a m
îndrăgostit de fiic a m e a de două ori până a c um . Î n
ziua în c a re i-a m văzut m ic ul e i blip pe sonogramă și
în ziua în c a re a m simțit-o mișcându-se în m ine . De
a t unc i, aș fa c e oric e și vre a u să spun oric e pe nt ru
ea.
Fura . Trișa. U c ide . Oric e .
„De c e nu pot să a m c opilul singură?” a m m urm ura t ,
vorbind singur.
„Pe nt ru că fa m ilia noastră e st e foa rt e de modă
ve c he ”, a spus Aide n la un loc .
„Pun pa riu că, dacă o da i pe st e o fată, e i vor fa c e
oric e spui.”
N u s-a obosit să mă c ore c t e ze . Am â ndoi știam că vor
fa c e oric e a r fi spus sa u hotărât Aide n. Ei a u a fla t
de vre m e că o m oda lit a t e sigură de a-și pie rde fiii e ra
să le impună voința. M a m a nu put e a disc iplina sa u
c ont rola băieții, așa că a m a juns să prim e sc o doză
dublă din t oa t e acțiunile e i disc iplina re .
Viața e ra doa r na sol une ori.
"Mă puteți a jut a ?" Am răgubit, înc hizâ nd oc hii c u e l.
Dacă circumstanțele a r fi dife rit e , mi-aș a sc unde
dispe ra re a . Da r a t re buit să fa c a st a . A fost pe nt ru
fa t a m e a . Așa că a r put e a să gust e libe rt a t e a și o
viață fericită. N u c e l le ga t de m a fia irlandeză.
— La na iba , mormăi e l. „O să fiu în ra ha t de porc
dacă ie se vreodată.”
Speranța s-a lum ina t în pie pt ul m e u. — N u va fi, a m
spus e u re pe de . „N im e ni nu va ști vreodată. N u voi
spune nimănui. N ic i măcar Áine .”
Aide n a ridic a t din um e ri. „Sinc e r, nu-m i pasă de loc
dacă lum e a știe. Le voi pune pe t oa t e la loc ul lor.
găuri de fund.” Buze le m e le s-a u c urba t la răspunsul
lui. Așa a fost fra t e le m e u. Pre ga t pe nt ru oric e
provoc a re . „Sunt curioasă, c um de Áine nu t e -a
a jut a t ?”
a m înghițit. Frații m e i și e a a r fi c e l m a i gre u luc ru de
lăsat în urmă. Ba ni, da r m a i a le s e i.
— N -a m îndrăznit să o înt re b, a m re c unosc ut înc e t .
„M -a r a jut a , da r nu voia m să păstreze un se c re t față
de Ca ssio și unc hiul J a c k .”
O sufla re sa rdonic a l-a pa ra sit . „Ei bine , unc hiul J a c k
a fost c e l c a re t e -a pus în această situație. Și Ca ssio
K ing t e -a t ra s. Așa că îți datorează m ult .”
Ast a nu a fost nic i a ic i, nic i a c olo. N u m-aș opri
a supra t re c ut ului. N u m -a r duc e nicăieri. T re buia să
mă gâ nde sc la viit or.
— Tatăl c opilului a r fi dispus să meargă c u t ine ?
întrebă Aide n liniştit. „Urăsc să fii singur.”
La c rim ile m i-a u a rs în fundul oc hilor. M i s-a form a t un
nod în gâ t , amenințând să mă facă să plâ ng. Sa rc ina
mă făcuse a t â t de a l na ibii de emoționată, înc â t mă
înnebușeam pe propriile ne rvi. N u contează de a le
a lt c uiva .
Deodată, Aide n m -a t ra s în pie pt ul lui și la c rim ile a u
câștigat. T rupul îm i t re m ura de suspine și c onfort ul
fra t e lui m e u nu făcea de c â t să plâ ng m a i t a re . N u
a ve a
nic iun se ns. N ic i măcar nu m i-a m
pie rdut
fa m ilia încă, da r a m plâ ns pie rde re a . fraţilor. V e ri.
Chia r și m a m a m e a pe nt ru t oa t e m a nie re le e i gre le .
„V om t re c e pe st e a st a ”, a m urm ura t e l în părul m e u.
„M a i înt â i înc he ie m această linie de bărbați c u c a re
să t e
căsătorești. Gândește-te la
a st a
ca
la
o
vacanță până c â nd t re c e m pe st e t oa t e prost iile . Î nt ro zi, vom st a c u toții lângă foc , vom împărtăși
povești de spre a ve nt urile noa st re și a t a a r put e a fi
c e a m a i grozavă dint re t oa t e .”
De a supra noastră c e rul a t una t brusc , prim e le se m ne
a le une i furt uni im ine nt e .
A fost prim ul se m n a l luc rurilor re le c a re vor urm a .
Ca pit ol T re ispre ze c e
LU CA
EU
a
privit -o
pe
M a rga re t
t re c â nd
clădirea
în
gine c ologului e i, c u gura înfășurată în jurul pa iului
sm oot hie -ului e i c u fruc t e . Ea le băuse de parcă s-a r
fi de m oda t .
Odată c e a int ra t înăuntru, a m int ra t și e u în clădire.
Am
folosit
Be ne fic iile
sc a ra
rezervată
cumpărării
angajaților
a fa c e rii
c e lui
clădirii.
mai
bun
obst e t ric ia n din țară.
Fa m ilia e i dore a c a e a să fie tratată de m e dic ul lor
de fa m ilie , da r e l a de ve nit brusc „indisponibil”,
datorită m it a m e a . L-a m a linia t pe dr. Ca la bro c a re a
fost unul dint re c e i m a i buni. S-a înt â m pla t să fie și
e a pe st a t ul m e u de plată.
M -a ținut la c ure nt c u progre sul lui M a rga re t și a l
c opilului. De a se m e ne a , m i-a pe rm is să fiu pre ze nt la
t oa t e vizit e le la doc t orul M a rga re t e i. Fără să știe e a .
M i-a m lua t loc ul norm a l în c a m e ra din spa t e le c e le i
în c a re a ve a să fie văzută M a rga re t . Ex a c t c â nd m ia m lua t loc ul obișnuit, ușa s-a de sc his și a m privit
prin fereastră c um M a rga re t int ra în cameră. Singurul
luc ru
c a re
m -a
unidirecțională
despărțit
c a re
îm i
de
ea
pe rm it e a
a
fost
să
st ic la
re spe c t
înt â lnire a .
„T re buie să fii c e l m a i ra pid sa u c e l m a i bine
orga niza t doc t or de pe această planetă”, a obse rva t
M a rga re t . „Încă nu a m lua t nic i măcar o revistă c â nd
vin la înt â lniri.”
Buze le m e le s-a u c urba t . Ea nu știa că primește
t ra t a m e nt e preferențiale. M e dic ii și-au da t se a m a că,
c u c â t o ve de a u m a i de vre m e și e a e ra afară, c u a t â t
m a i re pe de scăpau de m ine .
„N e m â ndrim c u eficiența noastră”, a mințit dr.
Ca la bro c u zâ m be t ul pe buze . Fe m e ia nu mă suport a ,
da r îi plăcea M a rga re t . Am căzut din grațiile e i c â nd
am
făcut-o
să
o
vadă
pe
M a rga re t
până
la
progra m a re , m a i degrabă de c â t să se grăbească la
c e za ria na e i de urgență pe c a re t re buia să o facă.
„Știți exercițiul”, i-a spus dr. Ca la bro, zâ m bind în
t im p c e își pune a o pe re c he de mănuși de la t e x .
M a rga re t a înc e put să-și a runc e ha ine le pe nt ru a
put e a pune roc hia de hâ rt ie de unică folosință. Ar
t re bui să-mi fe re sc privire a . A fost c e l m a i puțin pe
c a re îi da t ora m , da r nu i-a m făcut-o. Î n sc him b, a m
a dm ira t fie c a re c e nt im e t ru din c orpul e i m a i rot und
și m a i m oa le . Era superbă.
Pie le a e i e ra netedă, de c uloa re a fildeșului. Și-a sc os
chiloții sim pli, mătăsos, îm pingâ ndu-i în pic ioa re .
Părul e i de a ba nos i s-a revărsat pe st e spa t e în t im p
c e se a ple c a , pic ioa re le a c e le a t onifia t e mă ispit e sc .
I isus H rist os!
T ot sâ nge le m i s-a re pe zit în vint re . I nim a m i-a
ga lopa t în pie pt și a proa pe că a m înc e put să gâ fâ i,
c u pe nisul pe jumătate t a re . Poft a a st a de a o a t inge
a fost c a un drog c a re își a re reședința permanentă
în ve ne le m e le .
O obse sie
pe
c a re
nu aș reuși niciodată să o
depășesc.
T â nje a m să-mi t re c de ge t e le prin părul e i în t im p c e
e a își înfășura buze le în jurul pe nisului m e u și se uit a
la m ine c u oc hii e i frumoși.
Și-a pus
roc hia
pe
ea,
cu
oc hii
pâ lpâ ind
spre
fereastră. De parcă a r fi simțit privire a m e a a supra
e i.
N u m -a m put ut abține să nu mă înt re b c um a r fi
luc rurile dacă a r înc e t a să se m a i lupt e c u m ine .
Urându-mă. Dacă m -a r lăsa să fa c pa rt e din viața e i.
Am vrut să o fre c pe spa t e , să-i hrănesc poft e le și să
sim t c opilul mișcându-se în pâ nt e c e le e i. N e -a m
a duna t
la
fie c a re
înt â lnire ,
visâ nd
la
viit orul
bebelușului nost ru.
Î n sc him b, îm i e ra dor de t ot .
Spre dispe ra re a m e a , e a părea să fi a c c e pt a t să ne
aibă c opilul singur. Fe m e ia încăpățânată a re fuza t să
ceară a jut or nimănui.
Aşezându-se pe m a sa de e x a m ina re , se înt inse pe
spa t e . Am privit c um doc t orul i-a a sc ult a t bătăile
inim ii, a poi i-a lua t t e nsiune a arterială. Apoi a folosit
a pa ra t ul c u ult ra sune t e pe nt ru a a sc ult a bătăile
inim ii bebelușului și a ve de a c um se mișcă.
Fetița m e a a apărut pe e c ra nul a lb-ne gru și inim a m i
s-a st râ ns. Da r zgom ot ul a c e la zguduit or a l inim ii
bebelușului m -a a t ra s de fie c a re dată. A fost c e a m a i
bună muzică de pe pla ne t a a st a . M -a m a sigura t că
dr. Ca la bro a înre gist ra t a c e le ședințe de fie c a re
dată, c a să le pot ofe ri fetiței m e le înt r-o zi.
Am privit c um gâ t ul lui M a rga re t se clătina și oc hii e i
albaștri a dâ nc i se a buriu. Ea și-a șters re pe de oc hii
c u dosul m â inii.
"Ești bine ?" a înt re ba t -o doc t orul Ca la bro. De obic e i,
M a rga re t își ținea emoțiile în frâ u, îngropată unde va
în a dâ nc uri, unde nim e ni nu le put e a ve de a . Mi-aș
im a gina că num a i frații e i a u văzut de obic e i pa rt e a
blândă a e i.
La dra c u '!
M i-a m dorit să-l văd. Ca în noa pt e a a c e e a în V e ga s.
U n m om e nt trecător. Ac e a mică tandrețe m i-a arătat
m a i m ult de c â t t oa t e c uvint e le e i dure c â t de m ult se
a sc unde a .
"Pot sa il a t ing?" murmură e a , c u oc hii ațintiți a supra
ha rdw a re -ului m e u. Mi-aș fi dorit c a măștile să fie
sc oa se . Am vrut să-i văd toată fața. Am vrut să mă
vadă . N oa pt e a a st a c u e a a fost c hia r m a i explozivă
de c â t oric e m i-a m im a gina t .
Și îm i im a gina se m m ult e .
S-a c oborâ t în jos pe c orpul m e u, oc hii e i nu clătinau
niciodată de la pe nisul m e u. Pe na m e a sa zvâ c nit ,
ga t a pe nt ru o altă rundă c u e a . T oc m a i t e rm ina se m
de curățat pe e a și a poi pe m ine de sâ nge le e i virgin.
I isuse H rist oa se , e ra fecioară.
A m e a ! Ac e st e a a u fost c uvint e le c a re se re pe t a u în
c re ie rul m e u.
A mea. A mea. A mea.
Pose sia obsesivă nu s-a a propia t de a de sc rie c e e a
c e a m simțit pe nt ru această fe m e ie .
„N u e st e nim ic c e mi-aș dori m a i m ult ”, a m răpit.
M â na e i m oa le m i-a lua t pa lm a lungim e a rigidă și a m
fost un dispărut. Știam că va t re bui să o a m din nou,
da r m a i înt â i, a m lăsat-o să-mi st udie ze pie rc ing-ul.
„T e -a durut c â nd a i făcut-o?”
"Put in." A mă stăpâni să nu o st râ ng a c um dure a m a i
rău, da r nu c re de a m că va a pre c ia a c e le c uvint e .
Apoi a șocat a l na ibii de m ine în t im p c e s-a a ple c a t
și și-a t re c ut lim ba pe st e lungim e a m e a , făcând o
pauză la pie rc ing. Lim ba e i s-a învâ rt it în jurul e i și
m i-a m pie rdut c ont rolul fra gil. Șoldurile m i s-a u
zvâ rlit , îm pingâ ndu-se în gura e i caldă.
Ea a ge m ut și m i-a m îm pins de ge t e le în părul e i, c a
să o pot privi în t im p c e își clătina c a pul în sus și în
jos.
„Oc hii tăi”, a m mormăit e u. „Uită-te la m ine c â nd îm i
sugi pe nisul.”
Ea a a sc ult a t im e dia t . A fost singura dată c â nd
această fe m e ie m i-a a sc ult a t . De sigur, e a nu știa că
sunt e u.
"La
dra c u."
Senzația
gurii
ei
fierbinți
în
jurul
pe nisului m i-a făcut un fior c a re m i-a c urba t t ot
c orpul. T oc m a i a m t ra s-o și a proa pe m i-a m împușcat
încărcătura din nou, de da t a a st a în gura e i c hia r
a c olo și a poi. „Dacă de vin pre a a spru, bate-mă pe
coapsă”.
M a rga re t fredonă, a poi c lipi spre m ine , c u oc hii
lăcrimați din c a uza dim e nsiunii m e le .
Christ o Sa nt o.
N u a m ble st e m a t niciodată în italiană, da r c u e a ,
c re ie rul m e u a înc e t a t să funcționeze.
A înc e put să lingă și să suge , la înc e put înc e t , da r
a poi s-a de zvolt a t înt r-un rit m c a re îi făcea c a pul
clătinând în sus și în jos. Deși poa t e că e ra virgină
c â nd a m înc e put , e ra c la r că gura e i nu fuse se una .
La dra c u '! Ea a știut să mă mulțumească.
De ge t e le m e le s-a u prins de părul e i, ia r cealaltă
mână i-a scăpat în ceafă.
„Ast a e ”, a m m â râ it e u. „Suge cocoșul ăla.”
Ea a ge m ut și vibrația din gâ t ul e i m i-a călătorit pe
c oloa na
vertebrală.
Am
înc e put
să-mi
îm ping
șoldurile în e a , m a i re pe de și m a i t a re . Singure le
sune t e
din
cameră
au
fost
respirațiile
m e le
zdrențuite, c a rne a lovindu-se de c a rne și căderea
ieșind din gâ t ul e i.
U nghiile e i m i s-a u înfipt în c oa pse le , da r e a nu a
bătut niciodată.
M -a m sc os din e a și a m rost ogolit -o pe spa t e . U n
țipăit surprins i-a scăpat c â nd m -a m t râ nt it de
păsărica e i strânsă.
„Ohhhh”, ge m u e a . La na iba , e ra udă.
Ea a fost m a na m e a . Ra iul m e u. M â nt uire a m e a .
Am t ra s-o t a re . M i-e ra teamă s-o rup, da r de fie c a re
dată c â nd mă linișteam, e a m â râ ia și unghiile îm i
înfipse a u în um e ri.
„M a i m ult ”, a im plora t e a , c u oc hii e i plini de plăcere
privindu-mă. Era m recunoscător că m a sc a e i nu m i-a
a sc uns a st a .
Am îm pins din c e în c e m a i re pe de și m a i a dâ nc ,
simțind-o că se destramă în jurul m e u c u ge m e t e
până c â nd și e u m -a m destrămat în c e l m a i put e rnic
orga sm pe c a re l-a m simțit vreodată. M -a sfâșiat c u
a t â t a int e nsit a t e înc â t m i-a fost teamă că vom
dispărea a m â ndoi.
La sune t ul voc ii lui M a rga re t , a m int irile a u dispărut
și a u rămas consecințele.
„Da , sunt bine ”, a a sigura t -o M a rga re t . Cuvint e le e i
m -a u t ra s îna poi în pre ze nt . — Eu doa r… Ea înghiți în
se c , gâ t ul e i de lic a t mișcându-se ușor. „N u m -a m
gâ ndit niciodată pre a m ult să a m c opii. Și a c um , e st e
de ne de sc ris și nu a m c u c ine să-l împărtășesc.”
Dacă m -a r lăsa să o a jut . Dacă e a m -a r dori la fe l de
m ult pe c â t o vre a u e u pe e a . Aș împărtăși t ot ul c u
e a . Bunul, răul... la na iba t ot ul.
— Î m i împărtășești a st a , spuse doc t orul c u blândețe.
Dr. Ca la bro și-a găsit inim a m oa le unde va în ha ina e i
albă. Sa u poa t e pe nt ru că știa că mă uit a ic i, spe ra
să int re în bunăvoința m e a . Ea știa că e u sunt
proprie t a rul c a bine t ului a c um , pe nt ru că tatăl e i a
da t na ibii. „Copilul e st e sănătos. Ești sănătos. U ne ori
t re buie să numărăm m ic ile binecuvântări pe nt ru a ști
că noi sunt e m c e i norocoși.”
— Ai dre pt a t e , aprobă M a rga re t . „Acești horm oni de
sarcină sunt ucigași”, se sufocă e a c u um or prefăcut.
„Apropo, vre o șansă să m a i fa c o reîncărcare de
vit a m ine pre na t a le ?”
Dr. Ca la bro se încruntă. — N u ți-am da t doa r o c ut ie
săptămâna trecută?
M a rga re t îşi c oborî oc hii, deodată foa rt e interesată
să-şi
st udie ze
unghiile .
„S-a r
put e a
să
ra t e z
următoarea noastră înt â lnire , așa că a m vrut să mă
a sigur că a m sufic ie nt .”
Sprâ nc e ne le doc t orului s-a u înc runt a t . „Ar t re bui să
știu c e va ?”
"N u. Doa r o precauție.”
N u a fost . Fe t e le m e le a le rga u.
Ca pit ol Pa ispre ze c e
MARGARETĂ
G
uilt s-a prăbușit pe st e m ine .
U nc hiul nu a r a uzi de posibilit a t e a de a mă lăsa
necăsătorită.
Își
pregătea
de ja
următoarea
perspectivă. Aide n a risc a t m ult ajutându-mă.
Fra t e le m e u orga niza se t ot ul pe nt ru m ine . M i-a făcut
suficienți ba ni pe nt ru a -m i re zist a un a n. A a linia t un
hot e l la c a re să st a u îna int e să mă îndre pt către o
căsuță din pa rt e a îndepărtată a I t a lie i de N ord, unde
singurii loc uit ori păreau să fie bătrâni, măslini și
c a pre .
Da , c a pre .
Aide n
și-a
c ondus
m ot oc ic le t a
ca
un
ne bun,
lupt â ndu-se c u t ra fic ul din Long I sla nd. Să m e rgi c u
m ot oc ic le t a în t im pul sa rc inii nu a fost c e a m a i bună
de c izie , da r a fost singura m oda lit a t e de a ne a sigura
că a junge m la a e roport la t im p. N u put e a m risc a
ba ga je le , așa că t ot c e a ve a m e ra un ruc sa c m a re
V e ra Bra dle y, c u t oa t e c e le ne c e sa re pe nt ru a m e rge
și
c inc ize c i
buzuna re le
de
din
în
siguranță,
int e rior.
Fe rm oa rul
m ii,
înt r-unul
pe
din
c a re
îl
inst a la se Aide n a ve a c hia r și un lacăt, a st fe l înc â t să
nu e x ist e a c c ide nt e .
„Î nt ot de a una m i-a m dorit să vizit e z I t a lia ”, a m glum it ,
vorbind în m ic rofonul căștii.
Aide n c hic ot i. „Est e ult im ul loc unde t e va căuta
c ine va .”
— Abia aștept să înt â lne sc c a pre le , a m tresărit e u.
T ra fic ul e ra de pa rt e a noastră. Î n m a i puțin de o oră,
ne -a m oprit în fața a e roport ului J FK . Odată c e a m
a juns a c olo, Aide n și-a pa rc a t bic ic le t a și m -a a jut a t
să ple c . Odată c u de nive la re a m e a în creștere,
e c hilibrul de ve ne a ra pid o problemă.
Î nt re gul a e roport și străzile din jurul lui e ra u pline de
viață.
De fie c a re dată c â nd a m călătorit în t re c ut , a fost c u
a vionul priva t . De da t a a st a , va t re bui să ia u un zbor
c om e rc ia l. Prim ul m e u zbor c om e rc ia l din t oa t e
t im purile și l-aș fa c e singur.
Ei bine , nu singur. M i-a m fre c a t burt ic a . Și c opilul
m e u a r e x pe rim e nt a a st a . Slavă Dom nului, e a e ra
încă în m ine . Coaceți în siguranță și protejați de
această
lum e
nebună.
Da r
m i-e ra
frică
de
singurătate.
a m a dulm e c a t . „Cre zi că sunt un laș?”
"N u." N u e ra nic i o fărâmă de îndoială în voc e a lui
Aide n. „V re a u doa r să fii fe ric it .” El și-a c uprins
brațele în jurul m e u, ia r e u m i-a m îngropa t fața în
pie pt ul lui. „Ac e st a nu e st e la re ve de re , surioară.”
M i-a da t pașaportul. — Est e un fa ls, spuse e l c u voc e
joasă. „Î n m om e nt ul în c a re aterizați în Europa ,
scăpați de e a . At unc i folosește-l pe a c e st a ”, m i-a
înt ins un a lt pașaport, „dacă t re buie vreodată să t e
muți în a fa ra U E”.
Am lua t ra pid pașaportul de rezervă, m i-a m de sc his
ge a nt a , a poi a m de sc uia t buzuna rul int e rior c u ba nii
și l-a m băgat a c olo.
N e -a m grăbit să intrăm în zona de ple c a re și ne -a m
îndre pt a t dire c t către ghișeul de bile t e . Folosind
c a rdul de de bit pre-încărcat pe c a re m i l-a ofe rit
Aide n, a m cumpărat un bile t dus-înt ors la Rom a fără
intenția de a mă înt oa rc e vreodată. Câ nd Aide n m i-a
a runc a t o privire curioasă, a m ridic a t din um e ri.
"Est e m a i ie ft in."
N e rvos, a m st re c ura t pașaportul pe st e t e jghe a . M â na
m i-a t re m ura t , da r a m c oborâ t -o re pe de și a m lăsat-o
să a t â rne le je r pe c orp. Fe m e ia a sc a na t pașaportul
și inim a m i-a e x ploda t a proa pe c â nd a m a uzit bipul.
— Ga t a , anunță e a , a poi aruncă o privire pe st e umăr,
dâ nd un ordin în italiană. Am
rămas nemișcat,
înc re m e nit și inc a pa bil să-i proc e se z c uvint e le .
„Eficiență maximă. Mulțumesc, a int e rve nit Aide n,
mulțumindu-i c u un zâ m be t la rg. Fe m e ia se înroși
roșie.
"Plăcerea e st e de pa rt e a m e a ." T onul e i s-a c oborâ t
m a i jos și dint r-o dată, e ra înt r-un m od de seducție.
M â na lui Aide n s-a înfășurat în jurul brațului m e u, m -a
t ra s spre se c urit a t e .
"Ce a fost a st a ?" mormăi e l pe sub răsuflarea.
Am c lipit c onfuz. „U m m , c re d că flirt a c u t ine .”
— N u a st a , mormăi e l e x a spe ra t . „Ești înghețat. N u
poți să fa c i a st a .”
m i-a m lins buze le . Dint r-o dată m -a m simțit usc a t și
pa ra noic . „Cre de a m că pașaportul nu funcționează”,
a m șoptit. "M -a m pa nic a t ."
„V a funcționa”, a spus Aide n c u c onvinge re .
N e rvii m i-a u suc it st om a c ul în noduri. M i-a u t re m ura t
m â inile .
M i-a
bătut inim a .
Am
spe ra t
că toată
această emoție nu-l rănește pe c opil.
„V it a m ine pre na t a le !” a m e x c la m a t . „M i-a m uit a t
vit a m ine le pre na t a le .”
M e m oria m e a a fost îngrozit oa re de c â nd a m rămas
însărcinată. N u-m i a m int e a m c e a m făcut sa u c e nu
a m făcut în ult im a vre m e . Privire a pe c a re m i-a da t -o
Aide n spune a că îm i pune a sub se m nul întrebării
m int e a .
"Ce ?" a m prot e st a t , zâ m bind t im id. „Copilul t re buie
îngrijit .”
„N u sunt a c e st e a c u adevărat im port a nt e doa r în
prim ul t rim e st ru?”
Am clătinat din c a p. „N u, pe dura t a sa rc inii.”
„I a -le
de
la
un
m e dic
c â nd
a jungi
a c olo”,
a
a rgum e nt a t Aide n. — Dacă nu vre i să t e înt orc i și să
rămâi?
Î n c iuda înt re gului sprijin, t onul lui e ra plin de
speranță.
„O să-l a duc a c olo”, a m spus re pe de . Să rămâi nu e ra
o opțiune. T re c e re a print r-o altă logodnă și un a lt
logodnic m ort a r dist ruge rămășițele reputației m e le .
„Ast a e st e , nu?”
Aide n m -a t ra s în îmbrățișarea lui, strângându-mă
st râ ns.
„Dacă vre i să t e înt orc i, vin să t e ia u”, a jura t e l.
„Oric a nd. Oriunde ."
"Bine ." V oc e a îm i e ra înăbușită pe pie pt ul lui.
„Prom it e -m i că ve i suna dacă a i proble m e sa u a i
ne voie de m ine ”, a c e rut e l. Câ nd nu a m c om e nt a t , e l
s-a îndepărtat și m i-a lua t fața. — Prom it e -m i, soră.
— Îți prom it , m -a m sufoc a t . „Dacă a m proble m e și nu
mă
de sc urc ,
te
sun.”
Dădu
din
c a p,
oa re c um
satisfăcut. Da r încă nu mă lăsase. Ac e st luc ru a fost
la fe l de gre u pe nt ru e l c a și pe nt ru m ine . „Proba bil
că e m a i bine să t re c prin se c urit a t e ”, a m c ont inua t
înc e t , speriată că nu voi st ric a și că voi înc e pe să
plâ ng.
N u m i-a m im a gina t niciodată viața fără frații m e i.
Fără fa m ilia m e a . Fa m ilia Ca lla ha n e ra numeroasă și
zgomotoasă,
da r
e ra
a
mea.
Se
simțea
ca
apartenența. Până nu a făcut-o.
T ot ul pe nt ru că a m rămas însărcinată.
Și totuși, nu a m put ut găsi în m ine să re gre t .
Î n a c e a noa pt e , în La s V e ga s, a m fost la a c e a
pe t re c e re în m a sc a ra da c u un singur sc op. Să-mi
pie rd virginit a t e a . Oa m e nii mă c re de a u sălbatic și
prom isc uu. Era m a m â ndoi, da r nu în măsura în c a re
și-au pre supus e i. Pa rt e a de modă ve c he a m e a a
vrut să împărtășească a c e a primă experiență c u
c ine va pe c a re îl iube a m .
Ei bine , a c e a a le ge re m i-a fost luată.
"Mulțumesc foa rt e m ult ." M i-a m c uprins din nou
brațele în jurul lui. "T e iube sc . V oi t ot i." M -a m t ra s
îna poi, c u oc hii a rzâ nd de la c rim ile c a re amenințau
să se re ve rse . M i-a m t re c ut o mână pe st e oc hi. „La
re ve de re , Aide n.”
Cu o ultimă privire , m -a m înt ors și m -a m re pe zit spre
se c urit a t e . A t re buit sa ple c . N u put e a m a ve a un a lt
m ort pe m â ini. Aș put e a și a r t re bui să ofe r o viață
m a i bună fiic e i m e le . N u m oa rt e a și um bre le c a re
păreau să mă vâ ne ze oriunde m -a m înt ors.
Odată c e a m t re c ut de se c urit a t e , a m risc a t încă o
privire pe st e umăr. Aide n încă stătea a c olo, privindumă c u o e x pre sie tristă. Știa că a c e a st a e ra c e a m a i
bună a le ge re pe nt ru m ine și fiic a m e a , deși nu e ra
mulțumit de a st a .
Am ridic a t m â na și a m făcut c u m â na . Am reușit
c hia r să zâ m be sc , deși m i se simțea inim a gre a și
gâ t ul st râ ns.
Ca pit ol Cinc ispre ze c e
MARGARETĂ
T
Z borul c om e rc ia l spre I t a lia a fost un de za st ru. Am
lua t c e l m a i prost loc . Ce l de lângă ba ie , așezat înt re
doi bărbați c a re păreau să facă pa rt e dint r-o bandă.
I ronia a r fi de râ s. Doa r că nu a fost .
M i-a m părăsit loc ul o singură dată și m -a m a sigura t
să-mi a duc ge a nt a . N u a ve a m înc re de re în c e i doi
bărbați să nu treacă prin t re burile m e le . Abia a m
dorm it în t im pul zborului de opt ore . Ațipit de c â t e va
ori, re st ul a fost im posibil. Mișcarea constantă a
bărbaților de fie c a re pa rt e a m e a m -a făcut să mă
t re ze sc .
Odată c e a m c oborâ t în sfârșit din a vion și a m t re c ut
prin imigrație, m -a m st re c ura t în ba ie , visâ nd t ot
t im pul să găsesc un hot e l. Abia așteptam să dorm o
noa pt e întreagă. A de ve nit c e l m a i im port a nt luc ru a l
meu
de
c â nd
am
rămas
însărcinată.
Som n
și
m â nc a re . Fără e l, m -a m t ra nsform a t înt r-un m onst ru
furios.
M -a m st re c ura t în prim a toaletă și m -a m înc his în
t a ra ba c u ha ndic a p, fără să vre a u să-mi sc ot ba nii în
m ijloc ul a e roport ului. Am înt ins m â na după buzuna rul
la t e ra l c u înc uie t oa re a pe c a re m i-a inst a la t Aide n și
a m înghețat.
Era gol.
Fa ra ba ni. Fără pașaport de rezervă.
Am de sc his loc ul de sc him ba re a bebelușilor și m ia m pus ge a nt a a c olo, a poi a m înc e put să sapă prin
ea.
"N u N u N U ." Pa nic a a c re sc ut prin m ine . Ac e st luc ru
nu se put e a înt â m pla . Am săpat prin conținutul
înt re gii m e le pungi. „O, Doa m ne ,” a m st riga t înc e t .
"T e rog nu."
„St a i be ne ?” a înt re ba t c ine va . H a ba r n-a ve a m c e
înseamnă. N u m -a m de ra nja t să învăț italiană. N ic i o
altă limbă. V orbe a m doa r e ngle za si irla nde za . Î n
lum e a m e a , m i s-a părut sufic ie nt .
I gnorâ nd înt re ba re a , a m
c ont inua t
să sapă prin
geantă, spe râ nd, îm pot riva t ut uror, că poa t e ba nii și
pașaportul de rezervă se află în pa rt e a de jos a e i.
O bătaie în uşă.
"Ce ?" m -a m re pe zit .
O pauză. "T e simți bine ?"
La dra c u. Abia a m a t e riza t și de ja mă îndre pt a m spre
oa m e ni. a m înghițit. Ast a nu a fost bine . Am pie rdut
toți ba nii, c u excepția c e lor c â t e va m ii c a re e ra u în
port ofe l. Ce i doi t ipi c a re stăteau c u m ine t re buia u
să fi lua t -o c â nd a m ațipit.
La na iba , de c e a m dorm it ?
— Da , m -a m sufoc a t . La na iba , nu, nu e ra m bine .
Cinc ize c i de m ii a u fost fura t e . Oh, Doa m ne !
Cum a m put ut să fiu a t â t de prost ? Al șaselea simț
mă a ve rt iza , da r l-a m ignora t . Î n toată viața m e a , nu
aș lăsa pe nim e ni să mă joa c e doa r pe nt ru că e ra m
fe m e ie . Am pe t re c ut sălbatic, da r a u e x ist a t m e re u
oa m e ni în jurul m e u c a re s-a u a sigura t că sunt în
siguranță.
Ac um nu a ve a m pe nim e ni. N im ic . Și a m fost je fuit
orb.
Fe m e ia din spa t e le ușii a oft a t de parcă nu a r fi
c re zut că sunt bine , da r nu a spus nim ic a lt c e va . I a m a uzit pașii blâ nzi depărtându-mă, lăsându-mă
singur spre dispe ra re a m e a .
M -a m uit a t la c om pa rt im e nt ul m e u se c re t gol și
înc e t , c a o m a re e pe luna plină, furia a c loc ot it înc e t
și a c re sc ut .
Era înt une ric c â nd a m a juns pe a le e a întunecată,
c a se le ve c hi de piatră închizându-mă din t re i părți.
Ac e st luc ru c u siguranță nu a fost anunțat Rom a în
broșurile t urist ic e .
H a nora c ul m e u e ra pe m ine , a sc unzâ ndu-m i oa re c um
burt a și ha nora c ul c a re îm i a c ope re a c a pul.
Am m e rs pe st ra da pietruită până a m găsit numărul
c a se i c a re a fost furniza t c a a dre sa bărbaților. A
t re buit să o fe rm e c pe fe m e ia de la recepția I T A
Airw a ys și să o c onving că iubit ul m e u m -a lăsat la
a e roport după c e a m a t e riza t pe nt ru că ne -a m c e rt a t .
M i-a m fre c a t c hia r și burt a în t im p c e o lacrimă a
c oborâ t pe obra zul m e u, spunâ ndu-i că bănuiam că
mă înșală și m -a t â râ t în țara iubirii să mă c one c t e z
c u o fe m e ie pe c a re a c unosc ut -o pe int e rne t .
Fe m e ia a oft a t și a sc os c â t e va c uvint e în italiană,
proba bil ble st e m e . Da r e a a a juns să-mi de a a dre sa
și așa m -a m găsit a ic i. Am sufla t frust ra t . Pre da u o
lecție unui ne noroc it în t im p c e e ra m însărcinată în
șase luni nu e ra t oc m a i c e va c e îm i păsa să a m în
CV -ul m e u.
Da r a ic i e ra m .
Î n tăcere, m -a m îndre pt a t spre casă. Privind în jur, nu
a m put ut să zăresc un singur sufle t în jur. N u m -a m
gâ ndit niciodată că e st e posibil la Rom a . Am urc a t
scările de piatră, a vâ nd grijă să nu călc pe c e le
crăpate. Sa u c e le de ze c hilibra t e .
Odată a juns la a t e riza re a e t a jului a l doile a , m i-a m
lua t un m om e nt să slăbesc t e nsiune a din um e ri. Am
sc os
foa rfe c e le
pe
c a re
le -a m
cumpărat
mai
de vre m e . Prim a m e a achiziție în țara iubirii și a fost
foa rfe c e le . Asa c a i-a s put e a a m e nint a pe ne m e rnic ii
c a re m a fura u.
Am clătinat din c a p neîncrezător.
Dacă a c e st a e ra un indic iu a l viit orului m e u a ic i,
t re buia să găsesc o altă țară din U E în c a re să
loc uie sc .
Î n plus, Áine a ve a să ia o lovitură din a st a . Am
re fuza t să mă lupt c u un cuțit și a ic i st râ nge a m c e va
c a unul de parcă viața m e a a r de pinde de a st a . Î n
a num it e privințe, a făcut-o.
Punâ nd m â na
pe
nob, a m
răsucit-o și ușa s-a
de sc his. Am int ra t în a pa rt a m e nt ul ponosit , a poi m i-
a m lăsat ge a nt a V e ra Bra dle y pe pode a c u gre sie .
Țevile ve c hi a u zgom ot și a ve nit dușul. Î n int e rior,
a m ge m ut . Ar t re bui să-i da u o lecție ne m e rnic ului
hoț în t im p c e e ra gol. Această zi e ra din c e în c e m a i
bună.
S-a r put e a să meargă , m -a m gâ ndit în tăcere. Ar fi
gre u să uc izi doi bărbați în același t im p în st a re a
m e a . Bucătăria e ra goală. Z ona de loc uit e ra goală.
Dorm it orul e ra gol.
„Bine , a t unc i doa r un t ip”, m i-a m șoptit în t im p c e
dușul c ont inua să curgă.
M i-a m c roit drum prin m ic ul a pa rt a m e nt până a m
a juns la ba ie c u ușa crăpată. Oc hii m e i s-a u a runc a t
în jurul băii e urope ne m ic i. Doa r spațiu sufic ie nt
pe nt ru o persoană. Cu siguranță nu două, și una în a l
doile a t rim e st ru de sarcină.
M -a m re ze m a t de uşă şi a m aşteptat. M a i înt â i îm i
spune a unde sunt ba nii și a poi îl om or. Era m obosită,
flămândă și nebunească. A a le s fe m e ia greșită c u
c a re să ia dra c u.
Î n t im p c e așteptam să se t e rm ine c e e a c e t re buia
să fie c e l m a i lung duș, a m visa t c u oc hii deschiși la
un pa t c a ld și c onfort a bil și la room se rvic e c e l puțin
o noa pt e , îna int e de a lua fe ribot ul spre Sic ilia . N u
put e a m risc a c a fa m ilia m e a să mă găsească și să
mă târască îna poi să mă căsătoresc c u c ine va . N ic i
nordul I t a lie i pe nt ru m ine . Sic ilia suna m a i bine și
m a i c a ld.
Dușul
s-a
înt re rupt
și
m -a m
înc orda t ,
ga t a
și
așteptând c a e l să împingă pe rde a ua de la duș. M â na
m e a a prins cuțitul e x a c t c â nd e l t re c e a c u un
prosop în jurul t a lie i.
Abia a ieșit c â nd m -a obse rva t .
"H e i a c olo. Ține-mă m int e ?" Am int ra t c a lm . Ar t re bui
să știe să nu se ia niciodată c u o fe m e ie însărcinată.
M a i a le s nu o fe m e ie însărcinată irlandeză.
„Ce na iba cauți a ic i?” a st riga t e l, c u oc hii m a ri și în
jurul m e u.
„Ai c e va de -a l m e u și îl vre a u îna poi”, a m spus e u
înc e t . Î n m od c iuda t .
Palidă, a t â rnâ ndu-se de prosopul în jurul t a lie i lui
ușor obe ze , de parcă viața lui a r de pinde de a st a . Am
a runc a t foa rfe c e le în a e r și a m prins-o de m â ne r. Am
fost mulțumit de revelația că încă mă pric e p la a st a .
Globii oc ula ri i se bom ba u.
— M -a m gâ ndit că o să fa c i unul pe nt ru o tânără
gravidă c a re călătorește singură, nu-i așa? Am râ njit ,
păstrându-mi voc e a uniformă și joasă. „Dă-mi ba nii și
pașaportul și c hia r s-a r put e a să mă gâ nde sc să nu
t e uc id.”
Luâ nd dim e nsiune a și st a re a m e a dre pt slăbiciunea
m e a , m â na lui a zbura t prin a e r. Da r a m fost m a i
ra pid. L-a m oc olit , a m de sc his foa rfe c e le c a să-l
folose sc pe post de lamă și i-a m tăiat ve rt ic a l
antebrațul dre pt până la înc he ie t ura m â inii.
Țipătul lui m i-a străpuns ure c hile . S-a prăbușit în
ge nunc hi
și i-a
căzut prosopul.
Mi
s-a
răscolit
st om a c ul și a m c re zut că o să țip. N u m a i văzusem
un bărbat gol din noa pt e a a c e e a în V e ga s, da r nu așa
voia m să se t e rm ine pe rioa da m e a de secetă.
„N u a m ba nii tăi”, a st riga t e l.
De da t a a st a i-a m tăiat celălalt antebraț. M -a privit
c u o ne înc re de re frenetică.
Picatură. Picatură. Picatură.
Sâ nge le i-a pic ura t pe țiglă ve c he , pătând-o purpurie .
„Ei bine , a t unc i a ve m o problemă”, a m c om e nt a t c u
un
zâ m be t
înt une c a t .
„Cine va
t re buie
să
mă
plătească îna poi.” M i-a m lăsat oc hii să c ut re ie re ,
prefăcându-mă că c a ut pe c ine va c a re să plătească
a c e a da t orie . — Da r nu e nim e ni a ic i, a m re m a rc a t .
„De c i c re d că va t re bui să t e uc id.”
U lt im a propoziție a declanșat un a t a c de panică t ot a l
în t ip. O ve de a m în pupile le lui dila t a t e . Put e a a frică.
Da r dispe ra re a e ra m a i puternică de c â t fric a lui. Se
aruncă pe pode a , înt inzâ nd m â na spre se rt a rul din
a propie re c a re e ra de ja de sc his. De ge t e le i s-a u
înfășurat în jurul pist olului, da r l-a m lovit put e rnic ,
lovindu-i pist olul din m â ini și lăsând-o să zboa re prin
a e r. l-a m prins. S-a a runc a t spre m ine , înc e rc â nd să
mă a borde ze la pode a , ia r e u a m apăsat pe trăgaci,
țintindu-i int e st inul. U n țipăt înc he ga t or de sâ nge a
izbuc nit prin a e r.
— La na iba , a m şuierat. „O să-i spui înt re gului oraș
ble st e m a t că sunt a ic i. Am de gâ nd să-ți t a i gâ t ul și
să-l t e rm in.”
I -a m a runc a t pist olul din înde m â na lui și a poi i-a m
îm pins foa rfe c e le în rană, străpungându-l, a poi i-a m
răsucit-o în c a rne .
„St a i, st a i”, se sufocă e l, im plorâ nd. „Am pașaportul
tău și ze c e m ii. Sub pa t ul m e u."
a m pufnit . „Z e c e m ii? Din c inc ize c i. Ce s-a înt â m pla t
c u ceilalți pa t ruze c i?
Sâ nge le pic ura , c urgâ ndu-se în jurul lui. sc â nc e t e le
lui și t e roa re a din oc hi m i-a u spus t ot c e t re buia să
știu.
El spune a adevărul. Am fost dra c u.
Da r ne noroc it ul ăsta la fe l.
Așa că, înt r-o mișcare rapidă, i-a m tăiat gâ t ul.
Am părăsit a pa rt a m e nt ul c u c a lm și a m c he m a t un
t a x i, lăsându-l să mă ducă la un hot e l c hia r în a fa ra
orașului. Am lua t c e a m a i ieftină cameră a lor și,
odată
înăuntru,
am
făcut
un
duș,
a poi
m -a m
a ve nt ura t să ieșim să cumpăr un t e le fon m obil loc a l.
O oră m a i t â rziu, e ra m din nou în cameră. Am folosit
ve c hiul m e u t e le fon m obil pe nt ru a sc rie un m e sa j
ra pid.
* A a juns in sigura nt a . T oa t e bune .*
Am da t c lic pe t rim it e . N u a m vrut c a Aide n să-și
facă griji. Și i-a r îm pie dic a pe ge m e ni să mă c a ut e .
U m pâ nd c a da c u apă, m i-a m scăpat iPhone -ul în e a și
l-a m lăsat să se înm oa ie . M â ine , va fi dist rus și de
negăsit.
Oft â nd din gre u, m -a m t â râ t în c uve rt uri, a m înc his
oc hii și a m lăsat vise le să mă tragă jos.
Ca pit ol Şaisprezece
LU CA
T
a bifa t c e a sul.
Bifă. T oc k . Bifă. T oc k .
Era
zgom ot os,
se c unde le
t ra nsform â ndu-se
în
m inut e , a poi ore și în sfârșit zile .
A t re buit să re c unosc . M a rga re t a fugit m a surprins.
De sigur,
am
reușit
să-i
găsesc
it ine ra rul
în
douăsprezece ore de la dispariția e i. Am a linia t
im e dia t bărbați și fe m e i să o privească din m om e nt ul
în c a re a c oborâ t din a c e l a vion.
De a ic i, vizit a m e a neașteptată în I t a lia .
Buze le m e le s-a u sm uls înt r-un zâ m be t pe jumătate,
c it ind ra port ul că a vâ na t un bărbat c a re a îndrăznit
să o fure . Cu siguranță i-a da t o lecție.
Fiic a m e a a r fi pe m â ini sigure c u m a m a e i. Da r aș fi
m e re u o umbră c a re veghează a supra lor.
M-aș îndre pt a spre Sic ilia , de îndată c e l-aș uc ide pe
al
doile a
ne noroc it
c a re
a
îndrăznit să-mi fure
fe m e ia .
Mașina m e a s-a t ra nsform a t înt r-un de pozit în a fa ra
Rom e i. Am c he m a t a jut or loc a l, adică oa m e nii lui
N onno. L-a m găsit pe ne noroc it ul și a c um , e l e ra
c it a t - sănătos și sigur - c it a t fina l, în port ba ga jul
a c e st e i mașini.
Câ nd mașina s-a oprit , a m de sc his ușa și a m ieșit.
Guido, unul dint re c e i m a i de înc re de re bărbați a i lui
N onno, a de sc uia t port ba ga jul și l-a sm uls pe t ipul
c a re părea că a r fi t re c ut print r-o tornadă. H a ine le
m ot ot olit e , m urda re . Părul ne t uns. Pungi sub oc hi.
Oc hii lui s-a u îndre pt a t spre m ine , uit â ndu-se la m ine .
"St ii c ine sunt ?" şuieră e l.
— U n nim e ni, a m t ra s t â râ t or. „Da r a i fura t de la
c ine va , așa că ha i să t re c e m la a fa c e ri. V om ?"
Oc hii lui s-a u a runc a t înt re m ine și oa m e nii m e i. —
M a rc he t t i nu va fi fe ric it să audă de spre a st a , m â râ i
e l.
M i-a m înc lina t sprâ nc e ne le , a pa re nt netulburată, da r
o alertă a t re c ut prin m ine . De c e ne m e rnic ul ăsta
luc ra pe nt ru M a rc he t t i?
I -a m da t o lovitură rapidă în c oa st e .
„N u știam că M a rc he t t i și-a c oborâ t st a nda rde le și
a c um fură de la fe m e ile însărcinate”, a m spus c u
răceală.
El șuieră, încurcăndu-se înt r-o m inge . Dacă a c e a st a
e ra
c a lit a t e a
bărbaților
de
c a re
se
înc onjura
M a rc he t t i, a m fost surprins că e ra încă în viață.
„N u e st e o fe m e ie oric e ”, a mormăit e l. „M a rc he t t i o
vre a moartă”.
Am sc him ba t priviri c u bărbații. M a rga re t nu a r fi
put ut fa c e c e va c a re să atragă atenția unuia dint re
c e i m a i periculoși bărbați din lum e . Ar put e a e a ?
Guido îl apucă de
braț și îl ridică în pic ioa re .
„Explică”, i-a m c e rut .
U n luc ru pe c a re l-a m învățat de la N onno a fost că
nu a i a vut niciodată ne voie de atenția lui M a rc he t t i
a supra t a . Î nt re ba re a e ra c e s-a r fi înt â m pla t c a
M a rc he t t i să fie int e re sa t de M a rga re t .
„Ea a încălcat a c ordul”, a sc uipa t e l.
U n se nt im e nt rău s-a a c um ula t în st om a c ul m e u.
Fa nt om e le din t re c ut a junge a u din urmă. Da r a poi a m
c a m știut că în c e le din urmă o vor fa c e , nu-i așa?
"Ce . Ac ord?" m -a m grăbit.
„M a rc he t t i nu t re buie să c a lc e pic iorul în I rla nda și
nic iun Ca lla ha n nu poa t e păși în I t a lia .”
I -a m sm uls părul și i-a m înc lina t fața în sus pe nt ru a -l
înt â lni pe a l m e u. Adevărul e ra sc ris pe c hipul lui. Î n
oc hii lui. La dra c u '!
N u a r put e a fi nim ic ușor?
Porțile de fie r s-a u de sc his, dezvăluind o a le e lungă
mărginită de c opa c i și un pa la t de marmură albă la
capătul a c e st e ia .
Ai c re de că a ic i locuiește un re ge , da r nu, a fost doa r
unul dint re c e i m a i put e rnic i oa m e ni din lum e .
De ne a t ins.
Așa îl num e a tatăl m e u din c â t e îm i a m int e sc .
M a re a moșie se a fla în spa t e le a c ri și a c ri de
pământ, pe c a re M a rc he t t i îi deținea și e l, la pe rife ria
Rom e i. A pre fe ra t să rămână a ic i de c e le m a i m ult e
ori, deși a ve a la fe l de m ult o casă extravagantă în
oraș. Și m ult e a lt e loc uri din lum e .
„Așa că ți-ai găsit donna .” Fe m e ia m e a . Da , a suna t
c ore c t . M a rga re t Ca lla ha n a fost a m e a . Dacă a r
înc e t a să mă contrazică la fie c a re blestemată.
M -a m înt ors către N onno, c a re stătea lângă m ine în
mașină. „Da , e a e st e c e a ”, a m spus fără nic io
îndoială. Ea fuse se c e a de c â nd e ra a c e a fetiță de
c inc i a ni pe nt ru c a re e ra m dispus să mă lupt c u tatăl
m e u și pe nt ru c a re să m or.
Oc hii lui N onno s-a u îndre pt a t spre proprie t a t e a
m a re , a poi s-a u înt ors la m ine .
„Mă buc ur să a ud a st a , nipot e ”, a răspuns e l. S-a r
put e a să ne numească pe Ca ssio și pe m ine nepoții
lui, da r, c u adevărat, noi e ra m fiii lui. Ce le pe c a re nu
le -a a vut niciodată. Și ne -a c re sc ut c a a t a re . „Am
așteptat de m ult t im p să t e văd pe t ine și pe Ca ssio
așezați.”
Era adevărat. Spuse se de a ni de zile că a re fuza t să
părăsească Pământul până c â nd Ca ssio și c u m ine
ne înființam propriile fa m ilii. S-a îngrijora t pre a m ult
pe nt ru noi. Chia r și c u fa m iliile pe c a re le form a se m
c u prie t e nii noștri, voia să ne vadă stabiliți. Luc ia no
a fost prim ul dint re bărbați c a re s-a căsătorit, da r l-a
înde m na t și pe N onno să ne reamintească m a i de s
că e ra t im pul să ne st a bilim și noi.
„Câ nd mă pot aștepta la nunt a ne pot ului m e u c e l m a i
m ic ?” a c e rut să ştie, lovind c u ba st onul de pode a ua
maşinii. Apoi s-a re ze m a t de e l și și-a dre s gla sul.
„T re buie să t e văd căsătorindu-te, c opilul m e u, c a să
mă pot odihni în sfârșit. M a m a t a și N onna mă
așteaptă.”
Pie pt ul m i s-a st râ ns. N u m i-a plăcut să mă gâ nde sc
la m oa rt e a lui N onno. Fuse se singurul părinte pe
c a re Ca ssio și c u m ine îl c unosc use m vreodată.
Tatăl nost ru a fost doa r un ticălos c rud. El nu put e a
fi
c onside ra t
a lt c e va .
Poa t e
că
nu
i-a
tăiat
înc he ie t urile m a m e i noa st re , da r a îm pins-o în e a .
„Ea nu mă vre a ”, a m spus. U n se nt im e nt sa rdonic m ia t ra s în pie pt . A fost prim a dată c â nd a m rost it
a c e le c uvint e c u voc e t a re . — Totuşi, a m adăugat.
Eșecul nu
e ra
o
opțiune. Ea
și c opilul
nost ru
nenăscut a u fost m ot ivul pe nt ru c a re a m fost a ic i,
ga t a să fa c o înțelegere c u M a rc he t t i. Aș fa c e oric e
pe nt ru a -i sa lva viața. Viața c opilului nost ru.
Mașina s-a oprit . O ultimă privire împărtășită și
încuviințarea lui N onno.
Î n m om e nt ul în c a re N onno și c u m ine a m ieșit din
mașină, pa t ru bărbați a u ve nit în spa t e le nost ru și
doi bărbați a u st a t în fața noastră. Guido îl sprijine a
pe N onno. N u a ve a m ne voie de bodygua rzi, deși în
a c e st m om e nt m i-a m dorit să a m niște întăriri.
Am fost escortați prin foa ie rul m a re de marmură și în
biroul unde M a rc he t t i, în vârstă de pa t ruze c i și c inc i
de a ni, s-a re ze m a t în sc a un, c onduc â nd re ga t ul său.
N u e ra u mulți oa m e ni c a re îl văzuseră pe Enric o
M a rc he t t i de
a proa pe . Proba bil m a i bine
pe nt ru
populația feminină, pe nt ru că până și fot ogra fiile
sa le ra re din zia r a ve a u fe m e ile sălbatice.
De sigur, nu s-a c om pa ra t c u m ine .
„Signore DiM a uro”, îl salută m a i înt â i pe N onno.
„Enric o, mulțumesc că ne -a i văzut pe m ine și pe
nipot ul m e u.” Bunic ul m e u a obosit m a i re pe de în
a c e st e zile , așa că l-a m a jut a t să urc e pe prim ul
sc a un gol.
"De sigur. T u și tatăl m e u ați fost apropiați, a re plic a t
Enric o. „Ca fe a ? Ca ppuc c ino?"
A fost singurul luc ru de c a re nu m i-a lipsit la I t a lia .
Singurul luc ru. N e voia lor constantă de a be a o
c a fe a .
Oc hii lui N onno a u călătorit pe st e cameră, a m int irile
da nsâ nd pra c t ic în oc hii lui.
„Î m i a m int e sc de zile în c a re tatăl tău și c u m ine a m
pe t re c ut
m ult e
ore
în a c e st
birou”, a
re m a rc a t
N onno.
Buze le lui Enric o a bia s-a u ridic a t . „Și îm i a m int e sc
a c e le zile .”
N onno c hic ot i. „Ai vrut să t e lași dire c t în a fa c e re ,
da r tatăl tău a vrut să-ți de a t im p să c onsum i puțină
e ne rgie .”
A t re buit să mă opre sc să-mi da u oc hii pe st e c a p.
— Să t re c e m
dire c t
la
a fa c e ri,
le -a m
înt re rupt
a m int irile . „Sunt e m a ic i pe nt ru a disc ut a de spre
M a rga re t Ca lla ha n.”
Enric o m i-a a runc a t o privire dură. N onno nu e ra
de pa rt e de e l.
„T ra iul în Am e ric a t e -a făcut pre a pripită”, remarcă
se c Enric o.
M -a m a se za t pe spa t e in sc a unul lui de birou. „Ei
bine , c â nd e st e o c he st iune de viață sa u de m oa rt e ,
îm i pla c e să grăbesc luc rurile și să la s c a fe a ua
pe nt ru altă dată.”
Enric o și-a t re c ut de ge t ul m a re pe st e m a x ila r. „T e
rog să spui. Ca re e st e a t unc i urgența?”
— Ai o lovitură c u M a rga re t Ca lla ha n, a m spus e u
re c e .
Sprâ nc e a na îi înclină. Dacă a e x ist a t un bărbat c a re
a riva liza t c u aroganța m e a , a c e la a fost a c e st om .
„Și a st a e pre oc upa re a t a c um ?” spuse e l se c .
„Mă voi căsători c u e a ”. Doa r că nu știe încă. Da r nu
t re buia să știe a st a .
— Dint re t oa t e fe m e ile din lum e a a st a , t e mulțumești
c u ne poa t a lui Ca lla ha n, remarcă e l ironic . „De c e nu
sunt surprins?”
Pe nt ru că e ra un ne noroc it ascuțit, da r nu a ve a
ne voie de m a i multă st im ula re . Ego-ul lui a r put e a să
e x plode ze .
„De c e a u a t a c a t -o oa m e nii tăi?” a m înt re ba t în
sc him b.
M a x ila rul i s-a st râ ns. — Aceștia nu e ra u oa m e nii
m e i, spuse e l înt une c a t . „Am prim it o alertă că un
m e m bru a l fa m ilie i Ca lla ha n a r înc e rc a să int re în
I t a lia .” M i-a m st râ ns dinții. N e noroc it ul ăsta îi a ve a
pe Ca lla ha ns pe ra da r. Proba bil a t â t a t im p c â t tatăl
m e u a pus la c a le c a uc ide re a tatălui lui M a rga re t să
cadă a supra lui M a rc he t t i. „Instrucțiunile a u fost să
supra ve ghe zi a t e nt . Au m e rs pre a de pa rt e .”
— De c i nu o vre i moartă? a înt re ba t N onno.
O sufla re sa rdonic a a părăsit-o. „N u aș uc ide o
fe m e ie , da r o prom isiune e st e o prom isiune . N ic iun
m e m bru
al
fa m ilie i
Ca lla ha n
în
această
țară.”
Ex pre sia i s-a înt une c a t . „M i-a u uc is fra t e le geamăn.”
At â t a fost adevărat. Da r l-a u uc is c a răzbunare
pe nt ru c e va c e fa m ilia M a rc he t t i nu a făcut.
— N u va m a i fi o Ca lla ha n pe nt ru m ult t im p, a m spus,
păstrându-mi c a lm ul.
reținerea
mea
ca
M i-a
să
nu
fost
ne voie
împușc
de
toată
ne noroc it ul.
Răspunsul lui a fost pre a c ont ra dic t oriu. Era m a i bine
să fii în siguranță de c â t să-ți pară rău. T ra ge a c um ,
pune
întrebări m a i
t â rziu.
N um a i
că t ipul
ăsta
ne noroc it e ra pre a put e rnic pe nt ru a t e dra c u.
„De c e călătorește fa t a c u un pașaport fa ls?” m -a
înt re ba t în sc him b, privindu-mă c u atenție. T ipul
put e a
a dulm e c a
o
minciună
de
la
k ilom e t ri
depărtare.
„Ea a re fuza t list a de pe rspe c t ive m a rit a le a fa m ilie i
sa le .” V oc e a m e a e ra întunecată. Doa r gâ ndul că se
va căsători c u a lt c ine va a fost sufic ie nt pe nt ru a mă
fa c e să văd roșu.
— De c i a re fuza t să se căsătorească, da r se va
căsători c u t ine ? întrebă e l c urios. „Sa u e st e că
ult im ii pa t ru bărbați c u c a re a fost a linia t să se
căsătorească a u m urit în împrejurări m ist e rioa se , în
c a re M a rga re t Ca lla ha n o sfiește?”
Am ridic a t din um e ri. „N im e ni, în afară de M a rga re t
Ca lla ha n și c u m ine , ne vom crește fiic a .”
Surpriza îi fulgeră în oc hi. "Fiic a t a ?" Se legănă pe
spa t e în sc a un. „Așa că a i da t -o în pic ioa re , nu?”
M i-a m
st râ ns
dinții
atât
de
t a re ,
înc â t
oa se le
m a x ila rului m i s-a u crăpat.
— Poa t e o propune re , int e rve ni N onno. — O ofrandă
de pa c e . O alianță înt re noi.”
„Din
câte
știu,
signore
DiM a uro,
fa m ilia
dumneavoastră și a noastră a u de ja o alianță”, a
re m a rc a t Enric o.
Știam unde
se
duc e
a st a
îna int e
rostească următoarele c uvint e .
ca
„Da r
N onno să
a c e a st a
ar
inc lude și linia de sâ nge Ca lla ha n. O alianță de
căsătorie. Î nt re fiic a lui Luc a și fiul tău.”
Ac e a st a a fost pa rt e a c a re nu m i-a plăcut. O da u pe
fiic a m e a oricărui ne noroc it . N u și-a da t se a m a
N onno că fetița m e a va fi călugăriță? Bine , poa t e că
a fost puțin pe st e bord, da r c u siguranță nu a m vrut
c a fiic a m e a să fie conectată la c e a m a i nemiloasă
fa m ilie din I t a lia .
Î n plus, fie c a re fe m e ie c a re s-a căsătorit c u c a pul
fa m ilie i M a rc he t t i în ult im e le generații a fost ucisă.
I nc lusiv soția lui Enric o.
Cu siguranță nu a fost c a le a pe nt ru fetița m e a .
„V re a u c uvâ nt ul tău că soția m e a și fa m ilia e i sunt în
siguranță în I t a lia ”, a m insist a t .
M -a privit , înt inzâ ndu-se tăcerea. „Conc orda t o”. De
a c ord. „Da r se e x t inde doa r la frații e i. Dacă unc hiul
e i calcă a ic i, va fi un om m ort .”
O oră m a i t â rziu, N onno și c u m ine e ra m în mașină,
părăsind moșia M a rc he t t i.
„Mulțumesc, N onno.”
„Prim a fa m ilie .” Fa m ilia pe prim ul loc . El știa c e e st e
în joc a ic i. Dacă M a rc he t t i a r a fla că e u a m fost c e l
c a re l-a m uc is pe Ca lla ha n, tatăl lui M a rga re t , și a r fi
fost împreună c u tatăl m e u să-l a ra nje ze pe Enric o,
a m fi fost pe pic ior. Cu fie c a re a n în c a re păstram
se c re t ul în viață și re fuza m să fa c e m c ura t , de ve nim
pa rt e a vinovată. L-a c ost a t pe Enric o pe fra t e le său
geamăn.
N u a m put ut să ne înt oa rc e m și să schimbăm c ursul
a c e e a c e s-a înt â m pla t . Așa că a t re buit să plecăm
c u se c re t e le și consecințele.
Princ ipa lul luc ru deocamdată e ra că M a rga re t va fi în
siguranță în I t a lia .
Ac um a m a i rămas un singur obst a c ol. Convingâ nd
frumusețea irlandeză încăpățânată că sunt c e a m a i
bună opțiune a e i.
Ca pit ol Şaptesprezece
MARGARETĂ
T
Două săptămâni m a i t â rziu, a m c ut re ie ra t orașul
Pa le rm o din Sic ilia .
Singur.
Fa ra
se rvic iu.
Fonduri
c a re
se
dim inua u
ra pid.
Dispe ra re a c a re creștea ra pid.
Am m e rs fără țintă pe străzi. Ce rul se înt une c a și
străzile
e ra u
liniștite.
Era
opusul
zgom ot ului
c onst a nt a l orașului.
Am c ont inua t să m e rg fără rost pe străzile ve c hi de
se c ole . Ale ile pie t ruit e m -a u c ondus la plajă unde m a m c oborâ t și m i-a m îndre pt a t atenția către hâ rt ia
strânsă înt re de ge t e .
Pe nt ru o clipă, m -a m oprit și m -a m gâ ndit să mă
înt orc în cămăruța pe c a re a m înc hiria t -o de a supra
t a ve rne i lui Pa olo, da r a poi a m de c is să nu o fa c .
Ave a m ne voie de m a i m ult a e r c ura t . Să st a u în
c a m e ra a c e e a m -a r înne buni.
Pa olo și soția lui a u c ondus o mică tavernă locală.
U na de st ul de populară și. Î n fie c a re noa pt e c â nt e c e
tradiționale it a lie ne ve c hi plut e a u prin a e r, în t im p c e
m irosul de gătit it a lia n și sune t ul c uvint e lor it a lie ne
a u călătorit prin a e r și în c a m e ra m e a . Încă nu
t re buia să st a u în tavernă pe nt ru nic io masă. Î n
princ ipa l,
m -a m
ținut
pe nt ru
m ine ,
căutând
în
anunțurile din zia re oric e oportunități de a nga ja re .
Da r c u a c e le a a fost m e re u la fe l. Vorbești lim ba ? Pe
c ine c unost i? Ce pot i fa c e ?
M -a m t re zit pe pla ja mică și m -a m străduit să mă
c obor pe fundul m e u. N isipul e ra încă c a ld de la
soa re .
Desfăcând hâ rt ia , m -a m uit a t la încă o c e re re . Până
a c um , l-a m put ut c it i c hia r și în italiană. Au fost
m e re u
aceleași întrebări. Experiență din
U nde ; c â nd; c â t
t im p.
Da r
cea
mai
t re c ut .
importantă
înt re ba re părea să fie referința t a . Părea să fie t ot ul
de spre c ine cunoști a ic i.
Ei bine , nu cunoșteam pe nim e ni.
Briza mării a t re c ut , răcorindu-mi pie le a de pe față.
M irosul de sa re a plut it prin a e r și s-a infilt ra t în
plămânii m e i. V e de re a nisipului a lb se înt inde a pe
k ilom e t ri
înt re gi.
Era
un
oraș frum os.
O
insulă
frumoasă.
M-aș ve de a c um îm i c re sc c opilul a ic i dacă aș put e a
găsi un loc de muncă.
Am vrut să-mi fa c ba nii, să nu de pind de frații sa u de
fa m ilie . Î n plus, nim e ni nu știa unde sunt . Fra t e le
m e u c re de a că sunt în nordul I t a lie i. Î n sc him b, a m
opt a t pe nt ru sudul I t a lie i. Aș vre a să rămân așa.
Oc hii m e i a u călătorit pe st e lit e re le tipărite a le
c e re rii în t im p c e îm i fre c a m burt a în creștere.
„De c e nu pot înt re ba dacă știu să lupt ?” Am mormăit
pe sub răsuflare c u oc hii pe burtă, de parcă aș fi
vorbit c u fiic a m e a . „Să mă apăr? U c ide ? Ast a a r
t re bui să fie m a i im port a nt , nu c re zi?”
V a lurile s-a u izbit de țărm. Soa re le e ra sus pe c e r.
Am așteptat un răspuns. Î n sc him b, în spa t e le m e u
se a uzi un c hic ot ușor.
„Cre d că da ”, a fost de a c ord o voc e din spa t e le m e u.
Am a runc a t o privire pe st e umăr și a m găsit un
bărbat m a i în vârstă c a re stătea în spa t e le m e u.
Purt a o pălărie de pa ie c u boruri la rgi c a re îi ținea
oc hii oa re c um ascunși și un c ost um de altădată c u
bre t e le . Ca în Nașul .
„Poți lupt a ?” întrebă e l înt r-o engleză zdrobită, c u un
zâ m be t pe buze . T onul pie lii lui e ra măsliniu, în c iuda
bătrâneții. Oc hii lui e ra u ascuțiți și a supra m e a .
At unc i a m obse rva t doi bărbați c a re stăteau îna poi.
Gărzile lui, m i-a m da t se a m a . Am â ndoi a ve a u a rm e le
a t â rna t e de um e ri. U nul dint re e i a săpat în buzuna r
după un pa c he t de țigări, a poi și-a a prins unul.
Bătrânul încă mă prive a , așteptând un răspuns.
M i-a m fre c a t burt ic a . „Poa t e c â ndva , da r nu a c um ”,
a m spus. „N u e st e bine pe nt ru c opil.”
S-a dus să se c oboa re , da r îna int e c a e u să mă pot
mișca, unul dint re ga rdie nii lui a a jut a t , a poi a da t
re spe c t uos din c a p și s-a îndepărtat.
„Ești președinte a ic i?” a m înt re ba t e u în glumă.
Râ sul lui um ple a a e rul, briza purt a ndu-l pe a ripi. M -a
făcut să zâ m be sc , în c iuda prost ie i pe c a re le -a m
îndura t în ult im e le două săptămâni. M -a m înt re ba t
dacă a c e l sune t va călători pe st e mări și va fa c e un
a lt sufle t să zâmbească.
„N u, nu un președinte”, a răspuns e l, înt â lnindu-m i
privire a . Ave a oc hi căprui înc his, plini de cunoaștere
și dure re . Ac e st om știa de pie rde re . N u știam de
unde știam, da r mi-aș pa ria viața pe a st a . Privire a lui
a pâ lpâ it spre hâ rt ia din m â inile m e le , a poi spre
m ine . "I n c a ut a re a une i slujbe ?"
Am oft a t . "Da ."
"De unde ești?"
"St a t e le ."
„Fără loc uri de muncă acasă?”
Oc hii m i-a u c oborâ t spre st om a c . „N u pe nt ru m ine ”,
a m răspuns.
Și-a ridic a t fața spre c e r, o e x pre sie gâ ndit oa re
c olorâ ndu-l.
— Poa t e t e pot a jut a , M a rga re t , spuse e l, rost ind
num e le m e u înc e t . Ca pul m e u i-a bic iuit drum ul,
privindu-l suspic ios. Î na int e să-l pot înt re ba de unde
îm i știa num e le , a c ont inua t . „Știu t ot c e se întâmplă
pe insula m e a , be lla ra ga zza .”
Sprâ nc e ne le m e le s-a u înc runt a t .
Luc a K ing a fost singurul bărbat c a re m i-a spus
vreodată Be lla .
"Ca re e num e le tău?" a m înt re ba t e u suspicioasă.
„Pa sc a le DiM a uro.”
N um e le suna va g fa m ilia r. M i-a m căutat m e m oria .
M a fia
irlandeză s-a
ținut de pa rt e
de
organizația
criminală italiană, da r aș fi put ut să jur că DiM a uro
e st e
una
dint re
fa m iliile
c a re
c onduc e a u
m a fia
siciliană.
Am clătinat din c a p. Cu siguranță nu a r put e a fi
aceeași fa m ilie DiM a uro.
T re buie să fi rost it c uvint e le c u voc e t a re pe nt ru că a
da t din c a p. „Est e e x a c t aceeași fa m ilie .”
Ei bine , la dra c u.
Ca pit ol Opt spre ze c e
MARGARETĂ
EU
Era o lum e mică.
Niciodată înt r-un m ilion de a ni nu m -a m gâ ndit că mă
voi găsi față în față c u bunic ul lui Luc a K ing.
Poveștile fa m iliilor m a fiot e sic ilie ne e ra u not orii,
deși nu știam pre a m ult e de spre Pa sc a le DiM a uro.
Și iată-mă.
„Nu-ți fa c e griji, Be lla ”, a a sigura t e l, zâ m bind. „N u a i
de c e să t e t e m i.”
„U lt im e le c uvint e c e le bre ”, a m mormăit. Următorul
luc ru pe
c a re
l-a i știut, m-aș găsi înt r-un șanț
înt une c a t , pe m a rgine a drum ului. A c ont inua t să mă
privească, făcându-mă din c e în c e m a i inc onfort a bil
până c â nd nu a m put ut să-mi rețin c uvint e le . „Urăsc
t ot ul pe Be nit o K ing.”
I suse , poa t e sc opul m e u a fost să fiu uc is. "Şi e u."
Sprâ nc e ne le m e le s-a u înc runt a t la a c e l răspuns.
„Da r fiic a t a și e l...”
Dure re a c a re i-a străbătut e x pre sia m -a făcut să mă
opre sc . „Fiic a m e a a fost o fe m e ie bună. Foa rt e
de lic a t . Pre a de lic a t pe nt ru lum e a a st a . Da r a m
spe ra t că va găsi un bărbat de m n să o hrănească.
Be nit o e ra un ne noroc it c u inim a re c e și își dore a o
fe m e ie c u inim a re c e . Be nit o K ing a uc is pa rt e a
vitală a fiic e i m e le c hia r îna int e de a-și lua viața.”
I nim a m i s-a st râ ns la dure re a din voc e a lui și, fără
să mă gâ nde sc , a m înt ins m â na spre m â na lui
încrețită și a m st râ ns-o ușor.
„Î m i
pa re
atât
de
rău”,
am
grăunt,
simțind
c om pa siune pe nt ru a c e st bătrân. N u m a i e ra șeful
m a fie i DiM a uro. Era un tată îndure ra t . „Știu c â t de
m ult doa re să-i pie rde m pe c e i pe c a re îi iubim .”
Am știut-o de prim a mână. Proba bil că m i-a c it it -o în
oc hi pe nt ru că a da t din c a p.
„Fiic a m e a și-a iubit fiii m a i m ult de c â t oric e pe
lum e ”, a spus e l. „Dacă i-a r fi lua t și i-a r fi a dus a ic i,
aș fi ple c a t la război pe nt ru e a . Da r e a nu a făcut-o.
M i-a frâ nt inim a să a ud ve st e a . M i-a rănit și nepoții.
Au fost lăsați în se a m a c ruzim ii tatălui lor.”
Era a c e a pa rt e c u c a re m -a m lupt a t . Câ nd m -a m uit a t
la Ca ssio și la Luc a K ing, nu a m văzut fii îndurerați.
N u a m văzut nim ic în afară de tatăl lor.
De parcă m i-a r fi c it it gâ ndurile , a c ont inua t . „Nepoții
m e i sunt a i m e i.” Și-a bătut c u put e re pie pt ul, c u
put e re a fragilă. T re buie să fi fost o forță c u c a re
t re buie să socotiți odată. „Sunt DiM a uro. N um e le lor
de fa m ilie a r put e a fi K ing, da r sâ nge le din ve ne e st e
DiM a uro. Sunt fiii m a m e i lor.”
Poa t e că Pa sc a le DiM a uro a ve a dre pt a t e . Poa t e că
e ra m pre a im plic a t în asemănările fizic e a le fraților
K ing pe nt ru a ve de a c e le la lt e diferențe față de tatăl
lor.
— N u ți-ai făcut niciodată griji că vor de ve ni c a e l?
a m înt re ba t e u c u o voc e tentativă. „Ca Be nit o?”
Dom nul DiM a uro clătină pa siona l din c a p. — M a i,
răspunse e l c u fe rm c onvinge re . "N u. O a u pe fiic a
m e a în e i. Luc a m a i m ult de c â t Ca ssio. M ic ul m e u
Luc a a re o inimă m oa le sub t ot a c e st fa rm e c .” M -a m
ba t joc orit
înc e t ,
da r
nu
l-a m
c ore c t a t .
—
Da ,
M a rga re t . Luc a a sufe rit c e l m a i m ult din c a uza
c ruzim ii tatălui său. Tatăl său a înc e rc a t să-l învingă,
da r nu a reușit. Știi de c e ?" a înt re ba t e l și a m
clătinat din c a p. N ic i măcar nu m i-a t re c ut prin c a p
să-l înt re b de c e îm i spune t oa t e a st e a . „Pe nt ru că
e st e
încăpățânat
ca
mama
lui.
M â ndria
ei
încăpățânată a fost c e a c a re a îm pie dic a t -o să-mi
c a ut e a jut or.”
Luc a și Ca ssio K ing a u a vut propriile lor fa nt om e și
c ruc i de purt a t . T oc m a i îl c unosc use m pe a c e st om ,
da r l-a m c re zut . I ndife re nt de m ot iv, l-a m c re zut .
Î n următoarele ze c e
urmărind
frum oa sa
m inut e
m a re
am
st a t
albastră
în tăcere,
strălucind
de
lum ina soa re lui și izbindu-se înc e t de țărm.
A rupt tăcerea. — De c i vre i un loc de muncă,
M a rga re t Ca lla ha n?
M i-a m înc lina t c a pul spre e l, privind ridurile de pe
fața lui.
„Ce vre i în sc him b?” a m înt re ba t e u suspicioasă.
El a c hic ot it . — Siguranța t a , be lla m ia .
L-a m st udia t . M i-a c a m a m int it de Da . Tatăl m e u
put e a fi ne m ilos, da r e ra și prot e c t or și c ore c t . Ce l
m a i bun tată pe c a re c ine va și-l poa t e dori.
„V oi fi recunoscător pe nt ru oric e ”, a m răspuns c u un
zâ m be t . — Oric e de c e nt , a m adăugat re pe de .
„At unc i ajută-mă să mă ridic , be lla , și ha i să-ți a duc o
slujbă decentă”, a re plic a t e l a m uza t .
-a lua t c e va t im p să ne înt oa rc e m la tavernă.
Am m e rs a m â ndoi înc e t și ne -a m clătinat, din dife rit e
m ot ive , da r ne -a m înt ors.
Odată int ra t în st a bilim e nt , a de ve nit c la r că Pa sc a le
e ra foa rt e cunoscută. A fost înt â m pina t c u re spe c t și
spre de ose bire de c e e a c e văzusem înt ot de a una în
film e , oa m e nii c hia r l-a u plăcut. De parcă a r fi fost
prot e c t orul lor.
Pe pereți a t â rna u poze c u Sic ilia ve c he . M e se le
rot unde e ra u a c ope rit e c u fețe de masă în c a rouri
a lb-ne gru. Sune t ul c â nt e c e lor ve c hi it a lie ne plut e a
prin a e r, împreună c u pa rfum ul gătitului it a lia n de
modă ve c he .
St om a c ul m e u a m â râ it prom pt și a m ge m ut . Î n
rit m ul ăsta, aș fi m a re c â t o casă c â nd a r fi t im pul să
na sc .
„Ac e st c opil t re buia să fie it a lia n”, a m mormăit pe
sub răsuflarea m e a . „Î nt ot de a una vre a să mănânce.”
Dom nul DiM a uro c hic ot i.
„N u e st e un luc ru a t â t de rău”, gâ ndi e l. „N oi,
it a lie nii, put e m m â nc a și be a .”
Am zâ m bit , privindu-l a m uza t . „N oi, irla nde zii, put e m
be a c u siguranță.”
„Signore DiM a uro”, a sa lut a t proprie t a rul t a ve rne i.
„Buon giorno, Pa olo.” Oc hii dom nului DiM a uro m i-a u
înt ors spre m ine . „Ea e st e domnișoara M a rga re t ,
noua m e a prietenă. Put e m a ve a o masă, pe r fa vor ?”
Vă rog. Bărbatul e ra fermecător și folose a m a nie re .
Oc hii lui Pa olo s-a u lum ina t și ne -a c ondus im e dia t la
c e a m a i bună masă a lui.
N e -a așezat, vorbind înt r-o italiană grăbită, în t im p c e
poc ne a
din
de ge t e
către
o
chelneriță
să
se
grăbească și să ne aducă de băut.
A apărut c u două pa ha re și vin. M -a m uit a t la burt a
m e a m a re , c a re e vide nt că țipa sa rc ina , a poi e a .
„U m m , poa t e suc pe nt ru m ine ? Sa u doa r apă, t e rog”,
a m înt re ba t , zâ m bindu-i sc uze .
Fe m e ia m i-a a runc a t o privire în gol și dom nul
DiM a uro t re buie să fi re pe t a t -o în italiană pe nt ru că
s-a înt ors pe călcâie și s-a dus să ia o băutură fără
a lc ool. Ce l puțin, a m spe ra t .
— St a i jos, Pa olo, spuse dom nul DiM a uro. „Am o
propune re pe nt ru t ine .”
Z e c e m inut e m a i t â rziu, a ve a m un loc de muncă și
m i-a fost închiriată c a m e ra . La infinit .
Ca pit ol Nouăsprezece
LU CA
EU
se aşeză pe spa t e pe sc a unul biroului lui N onno.
Liniile de c opa c i de lămâi și port oc a li se înt inde a u
c â t a m put ut ve de a . M iros de c it ric e , a e r proaspăt în
derivă din munți în spa t e și m a re în față. De obic e i
mă simțeam liniștit a ic i, da r din m om e nt c e a c e a
irlandeză încăpățânată c u părul de a ba nos părăsise
St a t e le U nit e , c u c oc ul m e u m ic în c upt or, a t re buit
să-mi c ont role z dorința de a o răpi și de a o înc ui.
N um a i că, după a ni în c a re a m urmărit-o pe M a rga re t ,
știam că a st a o va îm pinge în direcția opusă unde
a ve a m ne voie de e a . Și sinc e r, a m vrut c a e a să fie
dispusă. Am vrut c a e a să mă aleagă pe m ine . Ca în
noa pt e a a c e e a în V e ga s. Î n plus, c e va de spre a o
forța și a
o ve de a
răsucească int e riorul.
nefericită m i-a
făcut să se
La na iba fe m e ie .
N u a m a vut niciodată această problemă c u fe m e ile
până la e a . N u pre a știam c um să mă de sc urc , sinc e r
să fiu.
Poa t e că t re buia să o c urt e z. Se duc e -o. Fă t oa t e
c he st iile rom a nt ic e idioa t e pe c a re le făceau de
obic e i bărbații pe nt ru a int ra în pa nt a lonii une i fe m e i.
Cu excepția fa pt ului că a m renunțat la t ot sc e na riul
prin fa pt ul că de ja o lăsasem însărcinată. Și nic i
măcar nu știa că e u sunt tatăl. N ic i un rom a nt ism nu
a ve a să o îm pie dic e să înc e rc e să mă om oa re c â nd a
a fla t a c e l m ic fa pt . Î m i dore a m c a fiic a noastră să se
nască și să fie fericită c u a m â ndoi a c olo, c e e a c e
înse m na că t re buia să găsesc o m oda lit a t e de a nu fi
vic t im a e i a c rim e i.
Î nt r-un fe l sa u a lt ul, M a rga re t și c opilul nost ru a r fi a i
m e i.
N onno a spus înt ot de a una că fără o fe m e ie c u c a re
să-ți
împărtășești
fe ric ire a
și
ne c a zurile ,
t oa t e
sa c rific iile a r fi în za da r. O a ve a pe N onna . M a m a nu
a ve a a st a , da r îi poft a . Ea a c re sc ut în jurul e i.
Ac e st a a fost proba bil m ot ivul pe nt ru c a re i-a plăcut
m e re u să se uit e la film e Disne y.
Era c a m singurul luc ru pe c a re m i-l a m int e a m de spre
e a - a st a și oc hii e i goli și întunecați în t im p c e a pa
roșie îi înghițea c orpul. Ca ssio a vorbit m ult de spre
e a . La fe l a făcut N onno. M i-a păstrat vie a m int ire a e i
în m int e , da r c um va nu m -a m put ut sc ut ura niciodată
de se nt im e nt ul că m -a părăsit.
Ea a părăsit această lum e sinuc idâ ndu-se . Ca ssio și
c u m ine nu a m fost de a juns să o ținem c u noi.
Fra t e le m e u m a i m a re l-a învinuit pe tată. L-a m
învinuit și pe e l, da r se nt im e nt ul a rămas.
Z iua în c a re a m îndrăznit să-l înjunghi pe tatăl m e u a
t re c ut în prim -pla nul minții m e le . După c e Ca ssio a
a fla t de spre c e a m făcut și de spre bătaia pe c a re o
prim ise m , a ve nit im e dia t acasă pe nt ru a se a sigura
că sunt bine .
Înghesuită în colțul c a m e re i m e le , a m t re m ura t de
a nx ie t a t e
și dure re . La c rim ile
m i-a u a rs fundul
oc hilor, da r le -a m reținut. A t re buit să. Dacă i-a r
ve de a t a t a , m i-a r m a i băta.
O umbră întunecată a apărut și oc hii m e i s-a u
îndre pt a t spre uşă.
„Ca ssio”, a m sc â nc it , strângându-mă de pa rt e a m e a .
Chia r dure a să vorbești. Oc hii lui a u călătorit pe st e
m ine , de ve nind m a i întunecați de c â t îi văzusem
vreodată.
S-a re pe zit spre m ine și a înge nunc he a t . — La na iba ,
mormăi e l. „Arăți c a un ra ha t .”
— Da r m a i bine de c â t t ine , a m răpit.
M â inile îm i t re m ura u din c a uza forței dure rii.
Ca ssio se încruntă. „N u sunt sigur dacă delirați sa u
doa r droga t , da r arăt m a i bine de c â t t ine .”
U n râ s sufoc a t m i-a scăpat, provoc â nd o dure re m a i
ascuțită și a m tușit, sâ nge le c urgâ ndu-m i pe bărbie.
De ge t e le lui s-a u apăsat pe c oa st e le m e le și a m
tresărit. „La
na iba , ți-au rupt
c oa st e le . Ce
s-a
înt â m pla t c a t a t a să t e bată până la un c e nt im e t ru
din viața t a ?
Am tușit m a i m ult sâ nge .
„L-a m înjunghia t ”, a m re c unosc ut . Oc hii lui Ca ssio se
umplură de furie neîncrezătoare. „A rănit o fetiță”,
a m adăugat.
„Luc a , nu poți reacționa”, mormăi e l. „T re buie să t e
gândești îna int e de a fa c e c e va . Până c â nd ve i fi
sufic ie nt de bătrân și sufic ie nt de put e rnic înc â t
tatăl să nu t e poată răni.”
— De parcă a rănit-o pe m a m a ? Am înt re ba t .
"Da ." L-a m privit , greața c re sc â ndu-m i în burtă. „El a
învins put e re a și spirit ul din e a . Dacă rămâi a ic i, e l îți
va fa c e același luc ru.”
N u știam unde voia să a jung. I ndife re nt unde m-aș fi
a sc uns în a c e st oraș, tatăl m e u mă găsea.
S-a așezat tăcut lângă m ine , e x a m inâ ndu-m i rănile și
a c ope rindu-le c u ba nda je , bucătarul tatălui m e u a
put ut să mă st re c oa re .
„T e ia u c u m ine ”, a înc he ia t e l în c e le din urmă. „Am
înt â lnit niște prie t e ni la fa c ult a t e . Mă vor a jut a să t e
duc la N onno.
N onno
a
spus
că
înt ot de a una
am
spirit ul
și
încăpățânarea m a m e i. Era c onvins că în a dâ nc ul
m e u e ra m la fe l de blâ nd c a m a m a . El a greșit. Era m
la fe l de put re d c a tatăl m e u.
V oc e a lui N onno a a juns de pe terasă. V re m e a a ic i
e ra
încă
frumoasă
franțuzești
preferată
la rg
a
lui
în
ușile
oc t om brie ,
de sc hise
și
N onno.
Da ,
duc e a u
e ra
la
m a ri
grădina
înc e put ul
lui
oc t om brie , da r știam că va rămâne așa o vre m e .
„Ai
un
pla n
pe nt ru
fe m e ia
t a ?” întrebă N onno,
privindu-mă.
„N u va fi fericită”, i-a m spus. „Ea nu mă vre a ”. a m
tresărit. Suna a autocompătimire, la na iba .
N e dorit părea să fie o temă continuă c u m ine . T a t a
nu m -a vrut . M a m a nu a r trăi pe nt ru m ine . Și c â t de
pot rivit că M a rga re t nu m -a vrut .
„At unc i o fa c i să t e dorească”, a de c la ra t N onno că
așa a re zolva t t ot ul. „Ești un re ge . U n de sc e nde nt
DiM a uro și, c a a t a re , a i ne voie de o regină lângă t ine .
M a rga re t Ca lla ha n e st e a c e a re gina ?
Cu siguranță a fost , și m ult e a lt e le . Era e x a c t t ipul
de regină de c a re a ve a ne voie un bărbat lângă e l.
Ge nul c a re a r fi ne m ilos și prot e c t or c u c e i pe c a re ia iubit . A fiic e i noa st re .
„Ea e st e , N onno”, i-a m răspuns.
Loia lit a t e a e i față de frații și fa m ilia e i riva liza c u
c e a a lui N onno. N u e de m ira re că a căzut sub vra ja
e i. El i-a a sigura t un loc de muncă la t a ve rna locală
și a
vizit a t -o în fie c a re
zi, în c iuda
plâ nge rilor
proprie t a rului că e a e ra c e a m a i proastă se rvit oa re
de ba r pe c a re a a vut -o vreodată. Da r nu i-a r fi
a sc ult a t niciodată N onno-ul m e u, așa că e a m a i a ve a
o slujbă.
N onno
zâ m bi
cu
un
zâ m be t
mulțumit
de
sine ,
înțelegător. „At unc i va fi soția t a ”.
M i-a m flut ura t m â na , a poi m -a m ridic a t . — St a i jos,
N onno.
„Băiete, pot st a în pic ioa re toată ziua ”, a prot e st a t
e l.
„Știu”, a m fost de a c ord. „Da r fă-mă fe ric it și st a i c u
m ine .”
Ajut â ndu-l să ajungă pe c a na pe a ua largă, ne -a m
așezat a m â ndoi și m i-a m înt ins pic ioa re le .
„V a
fa c e
o
mamă bună pe nt ru
c opilul
tău”, a
re m a rc a t N onno. Am da t din c a p. N u m -a surprins că
știa. Bătrânul știa t ot ul.
Tăcerea a um plut spațiul dint re noi. Oc hii lui N onno
e ra u gre i. El e ra obosit . A pre t ins de a ni de zile că a
re fuza t să moară îna int e de a-și ve de a a m â ndoi
nepoții stabiliți. l-a m c re zut . Da r e ra obosit . El a vrut
să se alăture N onne i și m a m e i în lum e a de dinc olo,
sa u oriunde a m m e rs după a c e e a .
— V e i fi bun c u e a , ne pot ule ? a c e rut să ştie.
"Eu voi."
Doa m ne ajută-mă, da r nu aș fi niciodată Be nit o. Î nt run fe l sa u a lt ul, ne -a m găsi un t e re n c om un și ne -a m
crește fiic a împreună.
Chia r ironic .
Am
a vut
m ult e
fe m e i.
Ge nul
greșit
,
spune a
înt ot de a una N onno. Am râ s m e re u. Căsătoria nu a
fost niciodată o considerație. Copiii c u a t â t m a i
puțin.
Până c â nd a de ve nit t ot c e mă put e a m gâ ndi. A fost
joc pe st e m om e nt ul în c a re a m a vut -o. Sa h-m a t și
t oa t e prost iile a le a .
Da r num a i c u M a rga re t . Put e re a e i a fost c e a c a re m a a t ra s. Loia lit a t e a e i. Și ble st e m a t ul e i de spirit .
"Ca re e st e pla nul tău?" întrebă N onno.
„O să de vin m a i înt â i prie t e na e i”, a m de c la ra t .
„Î na int e să-i fur inim a .”
M a rga re t Ca lla ha n m -a dist rus în noa pt e a a c e e a în
V e ga s. Poa t e că i-a m lua t virginit a t e a , da r e a lua se
m ult m a i m ult de la m ine .
Ea îm i fura se inim a . Sa u poa t e că fetița a c e e a m i-a
fura t inim a c u toți acești a ni în urmă. Fetița pe c a re
tatăl m e u a proa pe a uc is-o. Ea a fost prim a persoană
pe nt ru c a re a m fost îm pot riva tatălui m e u.
Ac um , a m să o c urt e z pe nt ru inim a e i. Și pie rde re a
nu e ra o opțiune.
Ca pit ol Douăzeci
MARGARETĂ
EU
m -a m uit a t la t a va nul a lb a l cămăruței m e le de
de a supra t a ve rne i.
Au t re c ut săptămâni de c â nd a m a juns în Sic ilia .
Săptămâni de c â nd a m vorbit c u frații m e i. Sa u vărul
m e u. M i-a fost dor de fa m ilia m e a . A fost prim a dată
de c â nd m -a m născut că e ra m c u adevărat singur.
Î n une le dimineți mă t re ze a m și c re de a m că sunt
încă acasă. Chia r m -a m t re zit t â njind după e l. N u
pe nt ru m a m a m e a . Sa u a ra nja m e nt e le idioa t e pe
c a re e a și unc hiul t ot înc e rc a u să le facă pe nt ru
m ine . Î m i dore a m să vorbe sc c u oa m e ni de spre c a re
știam că țin la m ine și cărora le țin.
Încă o oră și va t re bui să mă duc jos. M -a m na iba de
slujbă. Z i după zi, așteptam c a proprie t a rul să mă
c onc e die ze . N u făcuse și a m bănuit că a ve a c e va de -
a
fa c e
c u bătrânul dulc e
c a re
c onduc e a
m a fia
siciliană.
At â t de t ipic . Am scăpat din lum e a m a fie i irla nde ze
din N e w Y ork doa r pe nt ru a a junge în inim a m a fie i
sic ilie ne . O mână de a jut or fuse se întinsă de c e l m a i
im proba bil bărbat. Am spe ra t că m â na a c e e a să nu
ajungă să mă lovească în c a p.
N u îm i făcusem prie t e ni a ic i. Signore DiM a uro a fost
singurul om dispus să vorbească c u m ine în a c e st
loc . Fe m e ile s-a u fe rit de m ine . Copii de a se m e ne a .
Oc hii m e i s-a u a runc a t spre t e le fonul m e u m obil de
pe noptieră. N u e ra c a și c um c ine va m -a r suna .
N im e ni nu știa a c e l număr. Da r de ge t e le m e le pra c t ic
mă mâncărime să form e ze unul dint re num e re le de
t e le fon a le fraților m e i.
— N u le put e m num i, Luna , a m m urm ura t înc e t ,
frecându-mă pe burtă. Am pa rc urs o listă de num e în
ult im a lună, înc e rc â nd să mă mulțumesc c u c e l c a re
m i-a plăcut c e l m a i m ult . Î n pre ze nt e ra m pe a l
douăzeci și t re ile a num e . „V or dori să vină să ne
sa lve ze . At unc i va
t re bui să mă căsătoresc c u
c ine va . Deși proba bil că vor fi morți îna int e să pășim
înt r-o biserică.”
O lovitură m oa le și a m zâ m bit . Fetița m e a m -a
înțeles. Ea a fost singura c a re m -a făcut să m e rg.
Păstrându-mă sănătos.
A t re buit să-mi a dun ra ha t ul. Ave a m m a i puțin de
două luni îna int e de naștere și nu e ra m nic i pe
de pa rt e pregătită. T ot c e a ve a m e ra u sc ut e c e . Ba nii
pe c a re i-a m put ut re c upe ra de la ticălosul c a re m i-a
fura t dispăruseră de m ult .
Z e c e m ii a r fi t re buit să mă țină m a i m ult . M i-a m
cumpărat ha ine drăguțe de m a t e rnit a t e , a m fost la
un
gine c olog
loc a l
și m i-a m
cumpărat vit a m ine
pre na t a le și m i-a m plătit c a m e ra . A fost a t â t de ușor
să t re c i prin ze c e m ii.
Ar fi t re buit să ge st ione z m a i bine ba nii. Din păcate,
c ont rolul c he lt uie lilor m e le nu a fost niciodată c e va
pe nt ru c a re a t re buit să-mi fa c griji, așa că le -a m
c he lt uit ne re zona bil. Și pre a re pe de . M -a făcut să
re a lize z c â t de răsfățat a m c re sc ut . N u m i-a m dorit
sa u nu a m a vut ne voie de nim ic .
„Ei bine , insist â nd a supra a t ot c e e a c e nu ne va
a jut a la nim ic . Da , Be lla ?” a m m urm ura t , fre c â ndumă pe burtă și mișcându-mă din pa t . I suse , a m fost
pe st e t ot c u num e le . Chia r a t re buit să o pun în c uie .
Spe ra m să mă lovească un num e și să știu im e dia t
că e st e num e le pot rivit .
„N u, nu Be lla ”, a m mormăit, gâ ndurile m e le m ut â nduse im e dia t către Luc a K ing.
Am clătinat din c a p și m -a m îndre pt a t spre ba ie .
Făcând un duș ra pid, m -a m îmbrăcat și a m c oborâ t
înc e t pe scări.
„Ah, donna m ia ”, a e x c la m a t proprie t a rul e x a spe ra t .
Am jura t că bătrânul se înc re m e ni de fie c a re dată
c â nd mă ve de a . Proba bil și-a a sc uns t oa t e va se le
bune .
Dacă i-a m a i rămas c e va , m -a m gâ ndit ironic în
sine a m e a .
Pe funda l se c â nt a niște muzică italiană ve c he .
T a ve rna m irose a a vin de casă. Brut . Și vorbe a
oa m e nilor în italiană îm i bâ zâ ia c a pul. Aș prinde
fie c a re a l ze c e le a c uvâ nt .
„Bună, Pa olo”, l-a m sa lut a t , forțând un zâ m be t . N u
e ra m t oc m a i înc â nt a t de această slujbă, da r e ra
singura pe c a re m i-a r fi da t -o oric ine de pe insulă.
Mulțumesc dom nului DiM a uro pe nt ru că a spus un
c uvâ nt .
Așa că iată-mă, purtându-mă c a o fe m e ie irlandeză
civilizată și temperamentală. Lit e ra lm e nt e . O fe m e ie
ble st e m a t a dint r-o tavernă c a re părea să da t e ze din
Prim ul Război M ondia l.
Pa olo a mormăit c â t e va c uvint e italienești, și-a da t
oc hii pe st e c a p și m i-a da t un șorț.
„Curăță m e se le .” Ac c e nt ul lui gros a făcut c uvâ nt ul
să sune c a un t a blou . "N u atingeți." Șorțul m i s-a
îm pins în m â ini, a sublinia t e l. "Oric e ."
Am
clătinat din
c a p.
Doa m ne ,
căzusem. De
la
uc ide re a bărbaților și lupt a îm pot riva t ra fic ului de
pe rsoa ne până la a st a . Ac e st ! I se spune să nu
atingă nim ic . Era c a și c um a i fi din nou un c opil de
doi a ni.
Punându-mă șorțul, a bia m i-a a c ope rit burt a , a m lua t
o cârpă și a m înc e put să curăț m e se le . U nul, a poi
celălalt. Pie rdut în gâ nduri, a m t re c ut la următoarea
masă c â nd fundul m e u s-a izbit de m a sa ocupată și la zguduit de pe pic ioa re le e i sla be .
Cu groază, a m urmărit c um fa rfuriile se izbe a u de
pode a ua
rustică
cu
gre sie ,
înt re a ga
scenă
desfășurându-se c u înc e t init orul.
U n șir de c uvint e t e m pe ra m e nt a le părăsi buze le lui
Pa olo. M â inile lui flut ura u în sus și în jos și e ra m
de st ul de sigur că mă c onc e dia . Poa t e că îm i dore sc
să ple c de pe această insulă.
Re pe de ! Am învățat a c e st c uvâ nt de st ul de re pe de .
Î nse m na ra pid. Pa olo și toți oaspeții săi și-au dorit
înt ot de a una t ot ul im e dia t .
„Ah, la na iba ”, a m mormăit, m â na m e a im e dia t pe
burtă fre c â nd-o ușor. „N e -a m dispărut, Alic e .”
Pa olo încă mă ble st e m a la lună și îna poi, proba bil,
da r l-a m oprit , ținându-mă pe spa t e și pregătindu-mă
să mă c obor.
„Alic e ?” O voc e profundă și amuzată a ve nit din
pa rt e a stângă. O voc e familiară. Apoi o mână s-a
înfășurat în jurul antebrațului m e u. „N ic i să nu t e
gândești să t e c obori să cureți a st a .”
N u put e a fi. M int e a m e a dispăruse în sfârșit. Î m i
im a gina m
luc ruri.
Cre ie rul
meu
găsise
un
colț
înt ort oc he a t unde mă aștepta un bărbat c a re nu-m i
plăcea.
Î nc e t , m i-a m mișcat c a pul să-l găsesc pe nim e ni a lt ul
de c â t pe Luc a K ing în pic ioa re lângă m ine . Am c lipit ,
a poi a m c lipit din nou.
a m ge m ut . „Din toți oa m e nii din lum e ... de c e t u?”
Gura i s-a răsucit în a c e l zâ m be t bine c unosc ut . Ce l
pe c a re l-aș put e a trăi fără să-l revăd în re st ul zile lor
m e le .
Rușinea m i-a încălzit obra jii, da r a m re fuza t să o
arăt.
— Î m i pla c e să t e văd a ic i, M a rga re t Ca lla ha n, spuse
e l, c u oc hii strălucind de a m uza m e nt . N u părea de loc
surprins să mă vadă. Privire a lui a înt â lnit -o pe a
m e a , a izbuc nit c u c e va c a ld și pe ric ulos de t e nt a nt .
Singurătatea m e a lucrează îm pot riva m e a , m i-a m
spus.
„De c i nu-m i pla c e să t e văd a ic i, Luc a K ing”, a m
răspuns e puiza t , ia r t ura m e a a bia înc e puse . Spa t e le
mă uc ide a și un se nt im e nt a dâ nc în pie pt m i-a st râ ns
gre u inim a .
Pa olo se a propia de ja de noi, vorbind în italiană
grăbită. Luc a nu părea t ulbura t și răspunse pe un t on
dur, c e e a c e a provoc a t un a lt șir de c uvint e grăbite
în italiană de la Pa olo. Oc hii m e i s-a u a runc a t înt re
șeful m e u și Luc a . N u a fost ne voie de un t ra nsla t or
c a să știe că Luc a îi va a junge .
Era în m odul sigur în c a re se c om port a , da r c u a t â t
m a i m ult în fe lul în c a re îl prive a pe Pa olo. De parcă
a c e st a din urmă a luc ra t pe nt ru e l. Luc a a spus c e va
pe un t on scăzut, fina l și surpriza a pâ lpâ it în privire a
lui Pa olo, c a re m i-a pâ lpâ it în direcția m e a .
„V a be ne ”, a c e da t Pa olo e x a c t așa c um bănuiam.
O încuviințare concisă din c a p și Luc a l-a da t afară,
înt orc â ndu-i spa t e le .
— V ino așează-te c u m ine , M a rga re t , murmură e l
înc e t . M -a lua t de mână și m -a înde m na t ușor îna int e .
"Vă rog."
Ezit a re a m i-a a lune c a t pe sira spina rii. Luc a nu a fost
niciodată blâ nd. Sa înt â m pla t c e va . Da r l-a m lăsat să
mă conducă la masă și, în m om e nt ul în c a re m -a m
c oborâ t pe sc a un, un oft a t m -a părăsit.
Luc a s-a așezat lângă m ine , c u privire a în m ine .
„Ce , Luc a ?” a m mormăit. Doa m ne , sc him bul m e u
t oc m a i a înc e put și pic ioa re le mă uc ide a u.
„N u a r t re bui să fa c i muncă fizică în st a re a t a ”, a
m ust ra t e l.
M i-a m rost ogolit um e rii, a poi a m lăsat o respirație
supărată. „Îți da i se a m a că fe m e ile fa c muncă fizică
așteptându-și soții de se c ole , nu? Ac e st luc ru nu
e st e dife rit .”
N u i-a plăcut răspunsul m e u, da r nu m -a c ont ra zis.
Poa t e că a fost deștept până la urmă.
"Ce fa c i a ic i?" a m c e rut sa st iu.
Ridică din um e ri și se lăsă pe spa t e în sc a un.
„Î n vizită la bunic ul m e u.”
— Î l vizit e zi de s?
„N u de st ul de de s.”
Pa sc a le DiM a uro a apărut la m a sa noastră, purt â nd
c e a obișnuită. O pălărie c u boruri la rgi și c ost um ul
de modă ve c he c u bre t e le . Î n c iuda stării lui fra gile ,
stătea îna lt și m â ndru, c u privire a ascuțită.
„M a rga re t , văd că m -a i înt â lnit
pe
nipot e ”, m -a
înt â m pina t c u un zâ m be t îngâ m fa t c a re m i-a a m int it
a t â t de m ult de bărbatul c a re stătea lângă m ine .
ne pot ul . Luc a K ing e ra ne pot ul lui Pa sc a le DiM a uro
și, după privire a unică pe c a re Luc a i-a da t tatălui
său, m i-a m da t se a m a că ținea foa rt e m ult la e l.
Pe ne lope DiM a uro a fost a m a nt a lui Be nit o K ing și
fiic a șefului m a fie i sic ilie ne , Pa sc a le DiM a uro. Z vonul
pe stradă e ra că Be nit o a ve a oc hii pe e a și pe I t a lia
c â nd a se dus-o. Așa că poa t e acești oa m e ni a u
e x pe rim e nt a t t ra ge dia cauzată de Be nit o K ing, la fe l
c a m ine .
"Am
fa c ut . Luc a
și c u m ine
ne
înt oa rc e m , a m
mormăit e u înc e t . „Î nt r-un fe l, nu mă surprinde să-l
văd a ic i. Se pa re că e m e re u pe st e t ot . U m bra m e a
constantă.”
Am
clătinat
din
cap
înt r-o
uşoară
supărare. „Dacă a i fi a c olo c â nd a m fost lovită, s-a r
put e a să nu mă a flu în această situație.”
Ce va pâ lpâ i în privire a lui Luc a . Î nt une ric . Pose siv.
Neliniștitor.
Flut uri m i-a u flut ura t în st om a c . Luc ruri c iuda t e m ia u t rosnit în pie pt și a u sc â nt e ie , c a o petardă pe 4
iulie . M i-a m îndepărtat privire a de la Luc a și a m
int ra t înt r-o zonă de siguranță. Șeful m a fie i sic ilie ne .
„Pot să mă alătur vouă doi t ine ri?” întrebă Pa sc a le .
Am da t im e dia t din c a p. „Da , da . De sigur, dom nule
DiM a uro.” N u e ra c a și c um l-aș renunța pe șeful
m a fie i sic ilie ne . El a poc nit pe lim ba . "N u N u N U . Î m i
spui N onno .”
huh? M -a m uit a t la Luc a și a poi la bunic ul lui.
Am â ndoi păreau îngrozit or de îngâmfați, zâ m bind c a
doi băieți ga t a să a m e st e c e o oală.
Luc a s-a ridic a t și l-a a jut a t să-și c oboa re bunic ul pe
sc a un.
El a zâ m bit , luându-mă de mână și st râ ngâ nd-o. —
Încă ești mulțumit de Sic ilia ? Am da t din c a p. „Și
c um e t re a ba t a ? V re o a c c ide nt a re nouă de c â nd t e a m văzut ult im a dată?” El a c ont inua t .
M -a m uit a t îna poi la Pa olo, c a re ne -a urmărit pe toți
din loc ul lui din spa t e le ba rului.
„Fie c a re zi în această tavernă e st e o înt â m pla re ”, a m
mormăit pe sub răsuflarea m e a .
Pa sc a le c hic ot i. — Pa olo a fost pre a dur c u t ine ?
Am
zâ m bit
t im id.
"N u.
M i-e
teamă
că
sunt
o
chelneriță oribilă.”
Luc a ne prive a , studiindu-mă de parcă a r fi vrut să
mă de a se a m a , în t im p c e Pa sc a le făcea o mișcare
disprețuitoare
cu
m â na ,
cu
oc hii
strălucind
de
a m uza m e nt . N e -a m c unosc ut în ult im e le săptămâni.
Își găsea drum ul la t a ve rna lui Pa olo și vorbe a c u
m ine de st ul de de s.
— Ești perfectă, spuse Pa sc a le . „Da r m a i bine la
uc ide re a oa m e nilor. N u?" Am e x ploda t de râ s.
De sigur, își va a m int i c e i-a m spus prim a dată c â nd
ne -a m înt â lnit .
Ca pit ol Douăzeci și unu
LU CA
S
se sc him ba se .
N u a ve a nic io legătură c u st a diul sa rc inii e i.
T re c use doa r o lună de c â nd părăsise St a t e le U nit e ,
da r schimbările e ra u e vide nt e . Ce l puțin pe nt ru m ine
a u fost .
Era o umilință liniștită pe nt ru e a , c a re nu e ra a c olo
îna int e .
M a rga re t și N onno vorbe a u de spre o plajă c a re se
a fla în a propie re .
— T e -a i găsit un băiat sic ilia n drăguț, M a rga re t ?
întrebă N onno. Bătrânul e ra vic le a n. Ac e st a a fost
m ot ivul pe nt ru c a re nu m -a de ra nja t să-i a c c e pt
a jut orul. Ar juc a rolul unui bunic necăjit și m i-a r
de sc hide ușa pla nului m e u de a t a c .
M a rga re t a c hic ot it inc onfort a bil. „Mă t e m că nu”, a
răspuns e a .
„T e -a i
uit a t ?”
N onno
e ra
hotărât
c â nd
dore a
informații.
Și-a da t oc hii pe st e c a p, a lba st rul e i sc â nt e ind c a
sa fire sub soa re . „Pa olo m -a ținut oc upa t .” Și-a
c oborâ t oc hii pe burtă și și-a fre c a t st om a c ul. „Și
micuțul ăsta vre a să dorm ore în plus.”
Bunic ul râ nji. "Ah, da . Î m i a m int e sc de a c e le zile .
Soția m e a e ra m e re u foa m e și somnoroasă c â nd e ra
însărcinată. M a i a le s c u Pe ne lope .”
Oc hii lui M a rga re t se îndreptară spre e l, gâ ndit ori. —
Pe ne lope , murmură e a înc e t . Oc hii e i m i-a u străbătut
drum ul. "M a m a t a ."
N onno dădu din c a p. — Da , m a m a lui Luc a și Ca ssio.
Pa lm a lui M a rga re t i-a linist it burt ic a . Sus si jos. Sus
si jos. — Pe ne lope , murmură e a înc e t , de parcă a r fi
gust a t num e le de pe buze . Și-a c oborâ t oc hii spre
st om a c . — Ce c re zi, Poppy? A așteptat puțin de
parcă s-a r fi așteptat la un răspuns. La na iba , poa t e
că a așteptat două lovit uri pe nt ru da și una pe nt ru
nu. Apoi, de parcă și-a a m int it că nu e ra singură, a
înt â lnit privire a bunic ului m e u. „Est e un num e foa rt e
frum os.”
O umbră a t re c ut pe lângă fața bunic ului m e u. „Soția
m e a a a le s-o. Înseamnă unul c a re e st e înțelept și
Pe ne lopa noastră a fost înțeleaptă. Cu excepția
c a zului în c a re e a ...
A înc e t a t și a m știut e x a c t c e voia să spună. M a m a
m e a a fost înțeleaptă până în ziua în c a re s-a
im plic a t c u Be nit o K ing. O frâ nse se . Și-a dist rus
inim a m oa le până c â nd a simțit că singura e i c a le de
ieșire e ra să se sinucidă.
Aproa pe că l-a uc is pe N onno să a fle că singura lui
fiică
și-a
pus
capăt
proprie i
vieți.
A
fost
încăpățânarea și hotărârea lui de a se a sigura că
moștenirea lui, moștenirea m a m e i noa st re , l-a purt a t
m a i de pa rt e .
M a rga re t t re buie să fi simțit dure re a lui N onno. Ea
înt inse m â na și îi bătu ușor m â na . N onno îi a c ope ri
m â na c u c e a fragilă a lui.
— V re a u să mă alătur lor, murmură e l înc e t . „Soția
m e a și fiic a m e a .” Oc hii lui N onno a u ve nit la a i m e i.
„Da r a c e st a mă reține.”
Oc hii albaștri de c rist a l a i lui M a rga re t a u ve nit în
c a le a m e a , a poi s-a u înt ors la N onno. "Ce vre i să
spui?"
„Re fuz să m or îna int e c a ult im ul m e u ne pot să se
căsătorească.” Și-a ridic a t fața spre t a va n, de parcă
s-a r fi așteptat să vadă c e rul. Își făcea bine rolul.
Deși spune a adevărul. Dure re a de a o pie rde pe
N onna și a poi m a m a l-a lovit put e rnic . A spus a de se a
că a c ont inua t să se a sigure că Ca ssio și c u m ine a m
trăit până la vâ rst a noastră adultă, căsătoriți și c u
propriile noa st re fa m ilii.
Oc hii lui M a rga re t străluciră și e a îi st râ nse m â na .
„Sunt sigur că Luc a va găsi pe c ine va .” Ea și-a înt ors
fața spre m ine . "Dre a pt a ?"
N u a m c onfirm a t . N u a m ne ga t .
„Ah, nipot ul m e u vre a un ba sm ”, a de c la ra t N onno.
M a rga re t c hic ot i, privindu-mă c u c uriozit a t e . "Chia r?"
a t a c hina t e a . „N u t e -a m lua t dre pt un t ip rom a nt ic .”
A urm a t tăcerea. Bunic ul m e u și-a răsucit ba st onul
de pământ.
— Luc a e ra tânăr c â nd și-a pie rdut m a m a , înc e pu
N onno înc e t . „Da r e l își amintește de Pe ne lope m e a .
Își amintește de dure re a de a o pie rde . Își amintește
poveștile e i de spre fia be .” Ba sm e . „Nepoții m e i s-a r
put e a să poa rt e num e le Re ge lui, da r sunt a i m e i.
Sâ nge le m e u."
M -a m uit a t la roc hia lui M a rga re t . Arăta frumoasă. Ca
o zeiță romană însărcinată. Culoa re a roc hie i e i e ra
a lba st ru de sc his, a proa pe aceeași nuanță c a și oc hii
e i. Alba st rul e ra c uloa re a e i, deși o purt a ra r.
N onno a sc him ba t subie c t ul la unul m a i ne ut ru. Î n
următoarea jumătate de
oră, M a rga re t
și e l a u
disc ut a t de spre sfa t uri de grădinărit, c e l m a i bun fe l
de murdărie de folosit și soa re le pe rfe c t . T re c use
c e va t im p de c â nd nu-l văzusem pe N onno a t â t de
fe ric it și zâ m bit or. Ca ssio și Áine s-a u căsătorit în
Primărie și, în t im p c e N onno e ra fe ric it pe nt ru e i, s-a
simțit je fuit pe nt ru că nu e ra pre ze nt să vadă. Au
a vut o c e re m onie de nuntă în Sic ilia de dra gul lui
N onno, da r nu a fost la fe l și M a rga re t nu s-a
pre ze nt a t niciodată pe nt ru a c e e a .
Oc hii m e i a u c e rc e t a t t a ve rna în t im p c e N onno și
M a rga re t vorbe a u.
N onno
s-a
ridic a t
și oa m e nii
lui
s-a u
a propia t ,
rămânând a proa pe de e l.
„T e voi re ve de a , frumoasă M a rga re t ”, își luă rămas
bun N onno. L-a m privit a m â ndoi ieșind înc e t din
tavernă, a poi atenția lui M a rga re t a re ve nit a supra
mea.
— E un dra gut , spuse e a . „N u a m a vut niciodată un
bunic , da r m i l-a m im a gina t m e re u așa.” Apoi și-a
înc lina t c a pul și a adăugat: „M inus șeful m a fie i”.
„N u-m i ține a st a îm pot riva m e a ”, a m spus. St â nd în
pic ioa re , m i-a m înt ins m â na . „V re i să m e rgi c u m ine ,
t e rog?”
„Luc re z”, a răspuns e a , da r nu a e x ist a t nic io forță în
spa t e , doa r re se m na re .
„Sunt sigur că îl pot c onvinge pe Pa olo să-ți la se
t im p să fa c i o plim ba re ”, a m răspuns jovia l.
— At â t de ga la nt , murmură e a . "Ca re e st e m ot ivul?
Sa u Sic ilia sc oa t e t ot c e e m a i bun din t ine ?”
a m zâ m bit .
„T re buie să-l fa c pe N onno fe ric it .”
Adevărul e ra că m -a m simțit m a i în la rgul m e u a ic i, în
c a sa lui N onno, de c â t oriunde a lt unde va în lum e . Era
zona m e a de siguranță de c â nd e ra m c opii și c um va
se nt im e nt ul
a
rămas. Sinc e r,
N onno
e ra
m e re u
acasă. N u tatăl nost ru.
M a rga re t și-a pus m â na e i mică în a m e a , ia r e u a m
a jut a t -o să se ridic e îna int e să ieșim din tavernă
e x a c t c â nd mașina lui N onno s-a îndepărtat. Aproa pe
că îm i put e a m im a gina să-i văd zâ m be t ul mulțumit de
sine în spa t e le ge a m urilor fum urii a le mașinii sa le .
Dacă a c e st pla n a r funcționa, proba bil că și-ar fi lua t
t ot m e rit ul. N u contează că a m ve nit c u a st a .
Sune t e le va lurilor de pe țărm a u călătorit prin a e r.
Soa re le strălucea put e rnic și îm i încălzea pie le a .
T e m pe ra t urile din a e rul din oc t om brie e ra u încă
blâ nde a ic i. La na iba , unii bătrâni a u îndrăznit c hia r
să meargă la o ba ie .
Am a runc a t o privire la e a . Ea strălucea. Părul e i de s,
de c uloa re a cărbunelui, îi cădea pe spa t e , șuvițele
zburâ nd de vâ nt . Oc hii e i e ra u c oborâ t i la pământ,
urmărindu-i pașii. Străzile pie t ruit e și pot e c ile e ra u
frum oa se din punc t de ve de re e st e t ic , da r e ra o
cățea pe c a re să m e rgi. M a i a le s pe nt ru fe m e i.
Am m e rs în tăcere, c u m â na e i încă în a m e a . Am
fost
surprins că nu a
re t ra s-o. Se
simțea bine
ținându-se de e a . At inge re a e i a liniștit c e va a dâ nc în
sufle t ul m e u.
M -a înghiont a t c u brațul e i. „De c e mă privești așa?”
a înt re ba t e a .
Pe nt ru că ești frumoasă. Pe nt ru că îm i pla c e să t e
văd. Pe nt ru că c e va de spre t ine liniștește de m onii
din m ine .
Totuși, nic iunul dint re a c e st e c uvint e nu a ieșit la
iveală.
„Sinc e r, aștept să mă muști din c a p”, a m t a c hina t -o.
A
fost
un
adevăr pe
jumătate. Oc hii
ei
m i-a u
străbătut drum ul. Tăcerea s-a așezat înt re noi pe nt ru
o clipă în t im p c e ne înc hide a m oc hii, da r a poi și-a
îndepărtat privire a . O înroșire s-a st re c ura t pe gâ t ul
e i și i-a c olora t obra jii. — Încă vre i să-mi muști c a pul,
nu-i așa?
O sufla re sa rdonic a a părăsit-o. — A fost ... V oc e a e i
blândă se st inge , căutând un c uvâ nt , da r a poi oftă
obosită. „A fost singur”, a re c unosc ut e a , ținându-și
oc hii abătuți. „Eu…” Ea și-a dre s gla sul îna int e de a
c ont inua : „M i-e dor de frații m e i. V orbe sc c u c ine va .
Oric ine . I t a lia nul m e u e st e
na sol și sunt
puțini
oa m e ni c a pa bili să c om unic e c u m ine a ic i.”
„Dacă m -a i fi suna t , aș fi zbura t și aș fi vorbit c u
t ine .” Râ sul e i husk y m i-a lum ina t c orpul. Ea a c re zut
că glum e sc , da r a m vorbit se rios. Aș fi scăpat t ot ul și
pe toată lum e a . Ea a fost m ot ivul pe nt ru c a re a m fost
îm pot riva tatălui m e u pe nt ru prim a dată la vâ rst a de
doispre ze c e a ni.
Aproa pe că a uc is o fetiță nevinovată de c inc i a ni.
Ce va de spre t e roa re a din oc hii e i m i-a străpuns
sufle t ul și nu l-a m put ut lăsa să o facă rău. Așa că l-
a m a t a c a t . L-a înjunghia t în spa t e . Dacă aș fi țintit
m a i bine și l-aș fi uc is c hia r a t unc i și a c olo.
„Să vorbe sc c u t ine a r fi fost o a m â na re binevenită.”
Cuvint e le i-a u revărsat de pe buze le e i și a poi, de
parcă și-ar fi da t se a m a c um suna , a adăugat ra pid:
„Bunic ul tău a fost m inuna t . Î n une le zile m i-a ținut
c om pa nie . Da r e st e unul dint re șefii m a fie i sic ilie ne
și nu t oc m a i m a t e ria l prie t e nos. De c i da , există
a st a .”
Am m e rs unul lângă a lt ul spre plajă. Tăcerea, încă o
dată, a um plut a e rul. Aproa pe că a uze a m zgom ot ul
inim ii e i. Își îm pinse o șuviță de păr în spa t e le
ure c hii. Ea sc oa se un oft a t e x a spe ra t , a runc â nd o
privire la pic ioa re le e i, a poi se opri.
Fără c uvint e , i-a m ofe rit brațul m e u și e a și-a t re c ut
m â na prin e l, a poi s-a ținut în t im p c e și-a da t
pa nt ofii jos.
— Lasă-mă, i-a m ofe rit , luâ nd pa nt ofii de la e a și
lăsându-i să a t â rne înt re de ge t e le m e le .
Am re lua t m e rsul, c u pic ioa re le goa le pe pa va j.
Șoldurile e i se legănau la fie c a re pa s, ispitindu-mă.
„H a llow e e n e st e luna a c e a st a ”, a m re m a rc a t din
se nin.
Chic ot ul e i blâ nd răsună prin a e r. „Est e un luc ru
c iuda t la c a re să t e gândești.”
V â nt ul bătea și roc hia e i flut ura în jurul c orpului e i,
evidențiind burt a . Ac e st a e ra c opilul nost ru c a re
creștea în e a .
Niciodată înt r-un m ilion de a ni nu m i-a m im a gina t că
de vin tată. Avâ nd în ve de re ist oria fa m ilie i noa st re ,
m -a m gâ ndit că e st e m a i bine să pun capăt linie i
K ing. Da r a poi Bia nc a a int ra t în viața noastră. M i-a
da t
speranță de
norm a lit a t e . N e poa t e le
m e le
și
fe ric ire a lor a u fost c onfirm a re a că e ra fe za bil.
Și a c um a m a vut șansa să a m propria m e a fa m ilie . La
na iba a m vrut . N u a ve a m c um să renunț. Aș lupt a
pe nt ru a st a . Aș lupt a pe nt ru noi . Da r a r t re bui să fiu
a t e nt pe nt ru că M a rga re t e ra o fe m e ie încăpățânată
și îi ura pe Re gi.
Doa r că a c um e ra m ult m a i m ult în joc a ic i. Copilul
nost ru. V iit orul e i.
Am vrut să-i ofe r c opilului m e u o viață fericită. Ge nul
pe c a re N onno le -a da t m ie și Ca ssio. Așa că aș
t ra ge -o în sc he m a m e a și a m re zolva re st ul. Am a ve a
toată viața să ne dăm se a m a .
„O pe t re c e re de H a llow e e n a fost loc ul în c a re t e -a m
înt â lnit pe nt ru prim a dată”, a m re m a rc a t . — Era i
îmbrăcat c a Văduva Neagră. Abia s-a înțepenit, da r
a m obse rva t -o. — Est e doa r un c ost um , M a rga re t .
Privind în direcția m e a , e a și-a înc lina t c a pul. — Pa ri
dife rit , spuse e a gâ ndit oa re . „Aic i c e l puțin.”
M -a părăsit un suflu sa rdonic . „De obic e i sunt dife rit
a ic i”, a m re c unosc ut . „Bunic ul m e u ne -a da t m ie și
lui Ca ssio o aparență de siguranță c â nd e ra m c opii.
Est e
singurul
loc
în
c a re
știam că sunt e m
în
siguranță, așa că c re d că s-a bloc a t . Ori de c â t e ori
sunt a ic i, mă sim t c a acasă.”
A urm a t o tăcere confortabilă.
„Și t u ești dife rit ”, a m re m a rc a t e u. Își înclină c a pul,
sprâ nc e ne le înc runt a t e .
„Bănuiesc că a i dre pt a t e ”, a c om e nt a t e a . „A fost
singur.” U n oft a t m oa le i-a părăsit buze le și a înc e put
să-și fre c e din nou burt a . „Î n plus, a m ne voie de
prie t e ni a ic i. Am o fiică la c a re să mă gâ nde sc și nu
vre a u c a e a să crească singură.”
— T e -a i gâ ndit încă la un num e pe nt ru e a ? Am
înt re ba t . Ea a clătinat din c a p c a răspuns, deși știam
că i-a plăcut num e le m a m e i m e le c â nd N onno l-a
menționat. „Această insula e st e un loc bun pe nt ru a ți crește o fa m ilie ”, i-a m spus. „Câ nd e ra m c opil,
vizit e le de vară la N onno e ra u pre fe ra t e le m e le .”
„H m m m .” N u știam c e vre a să spună c u a st a , da r a m
lăsat-o să proc e se ze c uvint e le . N u e ra c a și c um
M a rga re t s-a reținut vreodată. „At unc i de c e nu t e
muți a ic i? M a i degrabă de c â t să trăiești în N e w Y ork
sa u oriunde locuiești.”
Doa m ne , e a nic i măcar nu știa unde loc uie sc și știam
c â t de m ult îi plăcea să-și mănânce fulgii de porum b.
„De fa pt , vre a u să fa c a st a ”, a m răspuns, c onduc â nd
conversația e x a c t a c olo unde m i-a m dorit -o. „Da r
N onno a r a ve a fe m e i la coadă toată ziua și noa pt e a
până c â nd e u a le g una și mă căsătoresc c u e a .”
M a rga re t s-a oprit și s-a înt ors c u fața la m ine , a poi
și-a da t c a pul pe spa t e și a râ s. A râ s a t â t de t a re ,
înc â t a a juns să se țină de burtă. Ea a râ s a t â t de
t a re înc â t m i-a m făcut griji că va scăpa c opilul c hia r
a ic i și a c um .
— Săracul, gâ ndi e a , ștergându-și oc hii c u dosul
m â inii. "Oh Doa m ne . N u a m m a i râ s a t â t de bine de
m ult . Mulțumesc."
— Mă buc ur că pot se rvi dre pt a m uza m e nt ul tău, a m
re m a rc a t se c .
Ea încă zâ m be a c â nd a re lua t m e rsul, de da t a
a c e a st a fără să mă țină de mână. Î n sc him b, pa lm a
ei
și-a
fre c a t
burt ic a
dist ra t .
V oia m
să-i
a t ing
st om a c ul, să-mi sim t fiic a mișcându-mi pa lm a a t â t
de t a re înc â t m i-a u t re m ura t m â inile .
Am clătinat din c a p. T re buia să rămân c a lm , să o
prind în pla nul m e u și a poi va fi a m e a . Am fi o
fa m ilie .
„De fa pt , poa t e ...” M -a m oprit , prefăcându-mă că mă
gâ nde a m la a st a c â nd știam e x a c t c e vre a u. Am
lăsat fra za neterminată, așteptând.
„De fa pt c e ?” întrebă e a curioasă.
M i-a m
a c ope rit
gura ,
a sc unzâ ndu-m i
râ nje t ul
îngâ m fa t . Ac e st luc ru t re buia juc a t c ore c t dacă e a
e ra de a c ord c u a st a .
„Mă gâ nde a m că poa t e t u și c u m ine ne put e m a jut a
unul pe celălalt.” Pașii e i s-a u clătinat din nou și s-a
înt ors, c u oc hii e i albaștri închiși în a i m e i.
La na iba , m-aș ofe ri volunt a r să mă îne c în t im p c e
mă uit la blue s-ul e i. Era u a dâ nc i c a oc e a ne le sub
soa re le strălucitor. Și-a împărtășit c uloa re a oc hilor
c u verișoara e i, Áine , da r nu a m simțit nim ic c â nd a m
privit -o pe verișoara e i în oc hi.
Cu M a rga re t , a m simțit t ot ul.
A fost c e e a c e m -a lua t neprevăzut prim a dată c â nd
ne -a m înt â lnit . I a r a l doile a . A t re ia oară c â nd ne -a m
int e rse c t a t , a m t e rm ina t . Al e i. Deși nu m i-a m da t
se a m a c â t t im p îm i va lua să o duc în a c e st loc .
„Luc a ?” V oc e a lui M a rga re t m -a t ra s îna poi.
M i-a m îm pins m â na prin păr. N u e de m ira re că e ra m
a l na ibii de obse da t de fe m e ie . „Da .”
"Spune a i?" Buze le
e i se
curbară înt r-un zâ m be t
blâ nd. „De spre noi ne ajutăm unul pe a lt ul?” a
înde m na t e a .
I isus.
A t re buit să-mi amintească de pla nul m e u. A t re buit
să-mi a dun ra ha t ul.
„Știi că fa m ilia t a nu va renunța până c â nd nu t e ve i
căsători,
nu?”
Am
înc e put .
Ea
nu
t re buia
să
răspundă. M i-a m da t se a m a după e x pre sia de pe
c hipul e i că știa a st a . „T e -a u căutat. Din fe ric ire , a u
căutat în t oa t e loc urile greșite. Da r dacă...” La na iba ,
dacă e a spune a nu, nu știam c e să fa c în c ont inua re .
Chia r nu voia m să o forțez să se căsătorească c u
m ine . „Dacă îi păcălim pe toți?”
Curiozit a t e a sc lipi în oc hii e i.
"Ce vre i să spui? Cum ?"
„Dacă t u și c u m ine ne căsătorim?” Am suge ra t .
Oc hii e i s-a u mărit de ne înc re de re , se c unde a u
t re c ut . Apoi e a a sc os un râ s neîncrezător.
„De c e m-aș căsători c u t ine ? N ic i măcar nu sunt e m
prie t e ni! Dacă îți a duc i a m int e , c hia r t e -a m împușcat
la un m om e nt da t !”
„Ar fi o căsătorie falsă, da r nim e ni nu a r ști. L-a r
îm pie dic a pe N onno să mă hărțuiască c u fe m e i. Și a r
îm pie dic a fa m ilia t a să-ți a linie ze pe rspe c t ive le .”
U n râ nje t m oa le îi părăsi buze le . „Dacă nu a i ra t a t
această mică pa rt e , Luc a . Pe rspe c t ive le m e le de
obic e i a jung morți. Poa t e că nu t e pla c , da r nu vre a u
să fiu re sponsa bil pe nt ru m oa rt e a t a prematură.”
Ac e a afirmație m -a făcut să t re sa r. „N u c re d că
N onno a l tău a r fi pre a înc â nt a t de a st a și nu m i-a r
plăcea să t e piardă.”
Ce l puțin nu e ra ve nin în t onul e i. Se nt im e nt e le e i în
această privință păreau să se sc him be . Mulțumesc la
na iba . Î n c e e a c e privește m ort a lit a t e a foștilor e i
logodnic i, e i bine , a m a vut o mână directă în a st a ,
așa că e ra puțin proba bil să-mi t a ie singur gâ t ul în
c urâ nd. Cu t oa t e a c e st e a , proba bil că a r fi un luc ru
greșit de re c unosc ut a c um .
— N u dacă ne căsătorim îna int e de a ple c a din
Sic ilia , i-a m suge ra t . „N im e ni nu a r ști, în afară de
t ine , de m ine și de N onno, că ne căsătorim. Până să
a fle c ine va , va fi pre a t â rziu.”
S-a uit a t la m ine de parcă aș fi ne bun. Bine , a c um că
a m spus c uvint e le , poa t e că nu suna a t â t de ge nia l,
da r la na iba , a ve a m ne voie de e a să se căsătorească
c u m ine . Î na int e c a un a lt ne noroc it să înc e rc e să o
ia de lângă m ine . Era un m ira c ol că un ne m e rnic nu
înc e rc a se
de ja
să joa c e
un c a va le r în armură
strălucitoare .
N u că a r trăi sufic ie nt pe nt ru a juc a rolul.
M a rga re t Ca lla ha n a fost fa nt e zia oricărui bărbat
c a re prinde viață. Părul e i supe rb e ra sufic ie nt de
lung înc â t să-l înfășoare în jurul pum nului m e u. De
două ori. Crede-mă, a m făcut-o. Această fe m e ie a ve a
o limbă ascuțită și un duh iut e și mușcător, da r în
dorm it or e ra toată m oa le și cedată. Și e x pre sia e i
c â nd a m t ra s-o... m i-a a rs pie le a și m i-a a rs pula .
Era a l na ibii de dulc e și dornică. Singurul re gre t pe
c a re l-a m a vut a fost că nu i-a m put ut ve de a toată
fața c â nd a m t ra s-o în a c e a noa pt e în V e ga s. Să o
văd pre dâ ndu-se c om ple t m ie , știind că sunt e u.
Ac e st a a fost visul m e u a l na ibii.
— Ai m e rge a t â t de de pa rt e pe nt ru bunic ul tău?
întrebă e a înc e t , t onul e i de ve nind se rios. Am da t din
c a p. „Dacă și t u sfârșești moartă?” Pe nt ru e a , e ra o
pre oc upa re valabilă, c hia r dacă știam că nu e ra .
„Bunic ul tău, deși e ra un bătrân dulc e , n-a r ie rt a
m oa rt e a ne pot ului său. Și nu a m ne voie de m a i m ult e
proble m e la ușa m e a .”
„T u și c u m ine îi vom spune împreună de spre bărbații
din t re c ut c a re a u m urit ”, i-a m e x plic a t . „Bănuiesc că
îi va găsi de vină pe nt ru că nu s-a u put ut apăra. Doa r
cei
put e rnic i
supraviețuiesc
în
lum e a
noastră,
M a rga re t . Ea c lipi la explicația m e a ciudată, da r știa
că c uvint e le sunt adevărate. „Ar fi câștig-câștig
pe nt ru a m â ndoi”, a m adăugat.
Și-a c oborâ t oc hii spre burt a de gravidă. „Ce zic i de
c opilul m e u?”
„T e a jut să o crești”, a m spus. „Dă-i num e le m e u. Vă
voi ține pe a m â ndoi în siguranță.”
Sprâ nc e ne le e i s-a u înc runt a t . „Da r e st e fa ls. Și fără
supărare, da r nu mi-aș dori niciodată c a fiic a m e a să
poa rt e a c e st num e de fa m ilie .”
Am ridic a t din um e ri. „N im e ni a lt c ine va nu va ști că
e st e fa ls. Mi-aș put e a sc him ba num e le de fa m ilie .
Oric um , fa m ilia t a nu t e va forța nim ic odată c e ve i fi
căsătorit c u m ine .”
Ea încă părea să se lupt e c u ide e a , da r nu put e a m
renunța. Ave a m ne voie de e a la bord pe nt ru a st a .
Î na int e să pot spune a lt c e va , c e va a pâ lpâ it în oc hii
e i și m -a m înjura t .
— N u știu, remarcă e a c u o voc e nesigură. „De c e a i
m e rge a t â t de m ult ?” întrebă e a suspicioasă.
„T e voi a jut a și t u mă ajuți”, a m re pe t a t . „Est e un
a c ord re c iproc a va nt a jos. Aș fi onora t să ne c re sc
fiic a împreună.”
"Al nost ru?"
„Dacă
vă
căsătoriți
cu
m ine ,
a m â ndoi
veți
fi
re sponsa bilit a t e a m e a și sub protecția m e a ”, i-a m
spus. Ac e st a a fost luc rul c ore c t de spus. Dre a pt a ?
La na iba , nu a e x ist a t un c a pit ol de spre a st a în Ce să
t e aștepți c â nd t e aștepți . Aș doborî e dit ura în
pământ dacă m -a r c ost a fe m e ia și c opilul m e u.
— Pa re un pa s ne bun de făcut, murmură M a rga re t .
M i-a m
păstrat
oft a t
uşurat.
I suse ,
a st a
a
fost
st re sa nt și nic i măcar nu uc ide a m pe nim e ni.
"Ești fe ric it ? De spre c opil?” Cuvint e le a u a lune c a t
îna int e să mă gâ nde sc de două ori la e le . Din fe ric ire ,
nu o de ra nja . M a rga re t Ca lla ha n însărcinată e ra
foa rt e diferită de bătrâna M a rga re t pe c a re a m
înt â lnit -o în a c e a noa pt e în urmă c u atâția a ni în
T e m pt a t ion.
„Da ”, a răspuns e a c u un zâ m be t visător și pie pt ul m i
s-a încălzit. „Bănuiesc că un băiat în lum e a interlopă
a r put e a fi m a i ușor, da r o pot ține în siguranță.”
— Put e m , a m răpit, st râ ngâ ndu-m i gâ t ul. „Dacă m -a i
lăsa să t e a jut , ne -a m put e a a jut a unii pe alții.”
Tăcerea s-a înt ins și pra c t ic a m put ut ve de a roțile
învâ rt indu-se în m int e a e i. Ar t re bui să călc c u grijă
cu ea.
„N u va ști bunic ul tău că e st e o prost ie a vâ nd în
ve de re că sunt a t â t de gravidă?” a înt re ba t e a .
Ar înt re ba , doa r că știa că c opilul e st e a l m e u.
„N u va fa c e . Î i voi spune că t u și c opilul sunteți a i
m e i.”
Și a r fi. Câ t t im p inim a m e a a c ont inua t să bată.
Ca pit ol Douăzeci și doi
MARGARETĂ
B
e ing a lui.
De c e a suna t c a o ide e de lic ios de proastă?
Ar put e a fi risc a nt . Pe nt ru fiic a m e a și pe nt ru m ine .
La urm a urm e i, a uzise m și văzusem de c e e ra c a pa bil
tatăl lui. Am hrănit această ură pe nt ru a c e st om și
fa m ilia lui de pre a m ult t im p. Deși N onno îm i arătase
o altă latură față de Luc a și fra t e le lui.
Apoi a fost num e le lui de fa m ilie . Tatăl m e u s-a r
răsturna în m orm â nt dacă aș lua a c e st num e de
fa m ilie .
Da r poa t e că e ra t im pul să renunț la ură și să fa c
c e e a c e e st e m a i bine pe nt ru c opilul m e u.
Î nt ot de a una m i-a m dorit o căsnicie caldă, adevărată.
Fe ric it ul m e u pe nt ru t ot de a una , c a în film e le Disne y.
Căsnicia părinților m e i a fost re c e . N u e ra m sigur
dacă t a o iubește pe m a m a m e a , da r știam că nu-l
iubește. Singura pe c a re o iube a e ra pe e a însăși.
Aș put e a trăi t ot re st ul vieții înt r-o căsnicie fără
dra gost e ?
Era m în ult im ul t rim e st ru de sarcină. N im e ni sănătos
la m int e nu m -a r vre a a t â t de gre a și însărcinată. Cu
excepția
a c e st ui
om .
Drum urile
noa st re
se
încrucișaseră de a ni de zile . Poa t e ne -a m a jut a unul
pe a lt ul. M i-a r scăpa fa m ilia de pe spa t e , ia r e l și-ar
fa c e buc urie pe bunic ul său. Luc a a vrut doa r să-i
aducă liniște bunic ului său. Put e a m să a pre c ie z de
fa pt se nt im e nt ul și m -a făcut să-l văd înt r-o c u t ot ul
altă lumină.
I m a gine a unui pla yboy și a bărbatului c a re m i-a
a m int it
de
tatăl său s-a
e st om pa t
înc e t . N u a
dispărut, da r comparația nu a fost la fe l de clară.
Î ndre pt â ndu-m i um e rii, i-a m înt â lnit privire a c u c a pul
ațintit.
„N u va e x ist a se x ”, a m spus. V oc e a îm i e ra fermă,
da r c e va în m ine s-a c ut re m ura t . „Dacă ve i pune
m â na pe m ine , ve i fi m ort până dimineața.” Buze le lui
s-a u c urba t înt r-un zâ m be t frum os, făcându-mi inim a
să dezvăluie. „N ic i nic io înșelăciune.” Am făcut o
pauză, dâ ndu-i t im p să c om e nt e ze . Oric e . M i-a m da t
se a m a că ult im ul m a nda t a fost ridic ol. M a i a le s că
t oc m a i a m spus că nu fa c se x .
Am
înc lina t
o
sprânceană,
așteptând.
Nu
m -a
dezamăgit. „Fără înșelăciune”, a fost de a c ord e l.
„Da r va t re bui să lucrăm la relația noastră. N u sunt
un sfâ nt .”
„Bine , da r va t re bui să o luăm foa rt e înc e t . Ar put e a
dura a ni.” Doa m ne , parcă înc e rc a m să-l c onving să
nu se căsătorească c u m ine . „Dacă acești t e rm e ni
sunt de a c ord c u t ine , a t unc i a c c e pt ofe rt a t a .”
I -a lua t o clipă pre a m ult să răspundă. "Afa c e re ."
Apoi m i-a a runc a t zâ m be t ul lui strălucit. „N u o să t e
t ra g până nu mă im plori”.
Obra jii m i s-a u încălzit, da r a m re fuza t să arăt fe lul în
c a re m -a u a fe c t a t c uvint e le lui. Luc a se pric e pe a la
c uvint e .
Așa că m -a m ba t joc orit . "Ast a nu se va int a m pla
nic ioda t a ."
Ar fi t re buit să știu că mă va fa c e să mănânc a c e le
c uvint e .
Am a juns la loc ul pe c a re îl vizit a m de obic e i, a poi
ne -a m
așezat
a m â ndoi
pe
zidul
de
a propie re c a re despărțea drum ul de plajă.
piatră
din
„M -a i urmărit?” a m înt re ba t pe jumătate în glumă. N u
e ra posibil să mă aducă a ic i a c c ide nt a l.
„N onno
a
spus
că e st e
loc ul
tău pre fe ra t ”,
a
re m a rc a t e l, deși nu a ne ga t că m -a urmărit.
„Da r nu a t re buit să-ți spună a st a pe nt ru că m -a i
urmărit”,
am
de c la ra t .
Ex pre sia
lui
a
rămas
neclintită. „De c â t t im p ești m a i e x a c t pe această
insulă?”
— Câ t e va săptămâni m a i m ult , a răspuns e l va g.
Ast a a r fi t re buit să mă a la rm e ze , da r de m ult
depășeam a st a până a c um . Am vrut doa r puțină
pa c e . Am oft a t „Oric e . Du-t e așa, a m mormăit e u,
frecându-mă pe burtă,
M -a a runc a t în oc hi, privire a lui umplută de o urmă de
a m uza m e nt
se c .
„Ești
m ult
mai
re la x a t
de c â t
îna int e .”
I nspirâ nd a dâ nc , a m e x pira t înc e t . „Bănuiesc că e st e
sarcină. Sunt horm ona l, emoțional, da r m a i puțin
t e nsiona t . N u e st e bine c a bebelușul să fie a git a t t ot
t im pul.”
„Î m i pla c e această pa rt e a t a ”, a spus e l.
Șocul și căldura m i-a u izbuc nit în pie pt . Pa rt e a
hormonală și emoțională a m e a e ra câștigătoare.
c hia r nu m -a de ra nja t .
— Sa u poa t e că sunt doa r fe ric it că pot vorbi c u
c ine va
fără barieră lingvistică, a m
re plic a t
se c .
„Poa t e că e ra m bolna v acasă și t u ești c e l m a i
a proa pe de casă a c um .”
N u părea de sc ura ja t . „V oi lua c e pot obține.”
„N u pa re o m e nt a lit a t e sănătoasă”, a m re m a rc a t . „Și
t u nu a i fost niciodată c e l c a re s-a mulțumit c u
firim it uri, Luc a K ing.”
U n jumătate de zâ m be t îi t ra se buze le . — N u m i-a m
da t se a m a că t e -a i gâ ndit a t â t de m ult la m ine ,
M a rga re t Ca lla ha n. Se pa re că mă cunoști bine .”
M i-a m da t oc hii pe st e c a p. „A fost ușor să-ți da u
se a m a c â nd m -a m t ot lovit de t ine .”
„De c i t u m -a i urmărit”, a t a c hina t e l, înt orc â nd t ot ul.
„V re i,” a m ba t joc orit , dâ ndu-m i din nou oc hii pe st e
c a p. Î n c iuda aroganței lui, buze le m e le s-a u c urba t
înt r-un zâ m be t și în t ot a c e st t im p m i-a m fre c a t
burt a .
Oc hii lui Luc a s-a u c oborâ t spre st om a c ul m e u,
e x pre sia
c onflic t ua l
lui
um plâ ndu-se
îna int e
de
a-și
cu
c e va
îndepărta
vola t il
și
privire a .
I nc e rt it udine a a t re c ut prin m ine . Dacă a r disprețui
c opilul c â nd s-a născut pe nt ru că nu e ra a lui?
Gâ ndurile
m e le
pa ra noic e
s-a u
e va pora t
cu
următoarele c uvint e .
„Pot să-ți a t ing st om a c ul?” Confuzia m -a c uprins în
t im p
ce
i-a m
c e rc e t a t
fața, da r
oc hii
lui
e ra u
concentrați pe st om a c ul m e u. Ce va înt une c a t c a
păcatul i-a um plut e x pre sia , derutându-mă. „O pot
simți mișcând?”
„U m m m ... Sigur.”
Am
privit
uluită c um
m â na
lui se
mișca înc e t ,
t re m urâ nd ușor până c â nd pa lm a lui s-a apăsat ușor
pe burt a m e a în creștere. Î n m om e nt ul în c a re m -a
a t ins, c opilul a da t c u pic iorul. Apoi din nou. Parcă sa t re zit și a înc e put să facă c a priole .
— O vom ține în siguranță, a răpit e l. "T u și e u."
Oc hii lui s-a u ridic a t la fața m e a și privirile noa st re sa u c ioc nit . Dint r-o dată, t oa t e
grijile
le ga t e
de
siguranța c opilului m e u a u dispărut. Am put ut simți
int e nsit a t e a protecției lui, a m văzut jurământul din
privire a lui și m i-a făcut gâ t ul st râ ns.
U n se nt im e nt m i-a înflorit în pie pt , lăsându-mă să mă
sim t crudă. Ex pus. Am fost brusc pe un t e rit oriu
ne c unosc ut c u e l. Î i simțeam căldura. M iroa se -i
c olonia c it ric e .
Ce na iba se înt â m pla c u m ine ?
Și-a dre s gla sul.
— E activă, spuse e l, c u voc e a lui neutră. „T re buie să
fie o fetiță proastă, c a m a m a e i.”
Am zâ m bit . "Pot fi. Sa u poa t e doa r t u a i a c e st im pa c t
a supra fe m e ilor Ca lla ha n. Cu toții vre m să vă lovim în
fund.”
A zâ m bit , da r nu i-a a juns t oc m a i în oc hi.
— Pre supun că va t re bui să m unc e sc m a i m ult pe nt ru
c a a m â ndoi să mă placă m a i m ult , spuse e l, c u un
st rop de grosolănie în voc e .
O senzație gre a m i-a t ra s pe pie pt , consumându-mă.
Am îm pins se nt im e nt ul în jos, ignorâ nd-o. Proba bil a
fost o indige st ie proastă.
Așa că a m râ s și m i-a m da t ușor umărul de a l lui. "T u
m a i bine . Sa u a lt fe l... a m amenințat c u jumătate de
inimă.
„Fără tavernă. N u m a i luc re zi pe nt ru Pa olo, spuse e l,
sărind brusc în pic ioa re și întinzându-și m â na . „V ino
și st a i la vilă c u noi.”
M i-a m pus m â na în a lui, de ge t e le lui put e rnic e
înfășurându-se în jurul m e u.
„M -a i a vut la „ nu m a i luc re z pe nt ru Pa olo ”, a m
mormăit, îna int e de a re a liza c um suna a st a .
El a zâ m bit , ia r a c e l zâ m be t fa m ilia r înmulțumit pe
buze . „Ahh, abilitățile m e le de a fe rm e c a c re sc c u
pic ioa re le .”
„N u t e minți singur”, a m gâ ndit e u zâ m bind.
H a ba r n-a ve a m c um a m a juns a ic i. T oa t e c e a rt e le și
ura noastră a u dispărut, lăsându-ne să ne t a c hina m
unul pe a lt ul pe această plajă.
Cu
siguranță
m ist e rioa se .
lum e a
a
funcționat
în
m oduri
Ca pit ol Douăzeci și t re i
MARGARETĂ
D
V ila lui iM a uro e ra fermecătoare.
Ga rdul de piatră înc onjura proprie t a t e a . V ila m a re
stătea pe un de a l c u ve de re la oraș, c u m a re a pe o
pa rt e și munții pe cealaltă. Am c ondus c inc i m ile prin
c â m puri de pe de a l, c u m unc it orii ocupați c u c ule sul
de fruc t e și tăierea c opa c ilor. Lăzi pline c u fruc t e
c olora t e stăteau pe m a rgine a a le ii de a m be le părți.
Deși a t re buit să mă înt re b c e fruc t e s-a u c opt c u
adevărat în oc t om brie . Așa că l-a m căutat - c urk i,
rodii, sm oc hine , m e re și pe re .
Ac e st loc a fost uim it or.
Î nt orc â nd c a pul, m -a m uit a t la Luc a . Brațul st â ng s-a
sprijinit de ge a m ul mașinii în t im p c e c onduc e a c u
c e l dre pt . Purt a pa nt a loni a lbi și polo ne gru. Era a t â t
de re la x a t , înc â t e ra gre u să-l îm pa c c u bărbatul pe
c a re îl ve de a m m e re u în c ost um e din t re i pie se .
— De c i bunic ul tău c onduc e m a fia și o a fa c e re c u
fruc t e ? a m înt re ba t , t onul m e u ușor sa rc a st ic . N u a m
put ut re zist a , c e le două a fa c e ri e x t re m de dife rit e .
„Î nt ot de a una e st e bine să a i un pla n de rezervă”, a
re m a rc a t Luc a , ignorâ nd sa rc a sm ul m e u.
„Ce fe l de fruc t e st e ?” a m înt re ba t , a runc â nd o
privire îna poi afară.
„Măsline, rodii, dife rit e fe luri de nuc i”, a răspuns e l.
M i-a m înc runt a t sprâ nc e ne le . „At unc i de c e m iroa se
a lămâi?”
El a c hic ot it . „Sunt o mulțime de lămâi și port oc a li.
Ele produc un m iros c it ric de st ul de unic .”
N e -a m a propia t de o altă poartă și a c e e a s-a de sc his
a ut om a t . Î n t im p c e t re c e a m pe lângă e a , Luc a făcu
se m n c a m e re i. Așa că c ine va prive a , m -a m gâ ndit în
sine a m e a .
Odată c e a m t re c ut , buc a t a m a re de pământ s-a
de sc his spre o vilă m a re în c e nt rul a c e st e ia . Pia t ra
Alba . Obloa ne roșii. O mică potecă c a re duc e a la o
grădină și o seră.
„Doa m ne , nu e de m ira re că N onno a l tău e st e fe ric it
a ic i”, a m mormăit e u. „N u mi-aș dori niciodată să
ple c .”
El a zâ m bit . „M a buc ur să a ud că îți pla c e .”
Am a runc a t o privire întrebătoare în direcția lui, da r
e l e ra c onc e nt ra t să pa rc he ze mașina, așa că m i-a m
înt ors privire a spre casă. Î na int e c a m â na m e a să fie
pe m â ne rul ușii, Luc a ieșise de ja din mașină și e ra în
jur să-mi deschidă ușa.
Ce l puțin e l e st e un dom n , a m gâ ndit e u.
N onno e ra de ja ple c a t din c a sa lui, îndre pt â ndu-se
înc e t spre noi c u un zâ m be t la rg. Purt a pălăria lui
semnătură c u boruri la rgi și c ost um ul său vint a ge c u
bre t e le .
Luc a s-a re pe zit la bunic ul său să-l a jut e , fără să-mi
lăsăm niciodată m â na , deși a a vut grijă să nu se
miște m a i re pe de de c â t e ra m c a pa bil să mă de sc urc .
N onno a obse rva t și a zâ m bit .
„M a rga re t ”, a ra dia t e l. „ Be nve nut a .” Bine a t i ve nit .
Știam a c e l c uvâ nt . Pa olo i-a prim it înt ot de a una pe
toți în t a ve rna lui. Ei bine , toți în afară de m ine . Î n
c iuda fa pt ului că șeful m a fie i sic ilie ne a pus c uvâ nt ul
pe nt ru m ine să obțin un loc de muncă a c olo, sla be le
m e le abilități de chelneriță a u șters oric e bunătate
acordată.
„Gra zie .” Ac c e nt ul m e u e ra a t â t de îngrozit or înc â t
m i-a fost teamă că l-aș fi măcelărit, a m adăugat
re pe de : „Mulțumesc”.
N onno m i-a lua t a m be le m â ini în a le lui și m i-a
st râ ns. „Bine a i ve nit acasă, M a rga re t . Spe r să aveți
mulți a ni fericiți a ic i.”
M -a m uit a t la Luc a și a m ridic a t din sprâ nc e ne
surprinsă.
Cre de a m
că
am
ve nit
să-i
spune m
bunic ului său împreună și totuși, se părea că bunic ul
lui știa de ja .
N onno a c hic ot it de parcă m i-a r fi c it it gâ ndurile .
„Cunosc un om dornic c â nd văd unul.”
L-a m
st udia t
pe
Luc a ,
înc e rc â nd
să-i
e va lue z
e x pre sia , da r e ra neclintită. N u m i s-a părut dornic .
Ridic â nd din um e ri, a m de c is să nu c om e nt e z. Luc a ia lua t ba st onul lui N onno, a poi ne -a m lua t fie c a re de
brațul lui N onno și ne -a m înt ors înc e t , toți t re i, în
casă.
„V om be a o c a fe a în grădina m e a privată”, a de c la ra t
N onno.
Apoi,
de
parcă
și-ar
fi
a m int it ,
e ra m
însărcinată, a adăugat: „Și suc pe nt ru M a rga re t ”.
N e -a m așezat toți t re i print re pla nt e și pom i fruc t ife ri
pit ic i, ia r m irosul de c it ric e mă înc onjura .
„Apa e st e în regulă”, i-a m spus re pe de .
N onno și-a flut ura t m â na de parcă nu e ra sufic ie nt de
bună și a t re buit să-mi mușc int e riorul obra zului c a
să nu izbuc ne sc în râ s. El a da t ordine une i fe m e i c u
șorț și riduri pe față, c a re t re buia să fie la fe l de
bătrână c a N onno.
„Pot să o a jut ”, i-a m ofe rit , împingându-mă de pe
brațul sc a unului, pe punc t ul de a mă ridic a , c â nd
c uvint e le lui Luc a m -a u oprit .
„Est e înm orm â nt a re a t a . N im e ni nu intră în bucătăria
Pine i. Ea t e va bic iui.”
Oc hii m i-a u pâ lpâ it spre ușa la c a re e a a dispărut.
„Da r e c a o ve c he ”, a m re m a rc a t e u.
„N oi, sic ilie nii, îmbătrânim c a vinul bun”, a spus
N onno. „N u sunt e m ve c hi.”
Am
put ut
ve de a
de
unde
ve ne a
îngâ m fa re a
și
îngâ m fa re a lui Luc a . A prim it -o de la bunic ul său.
„Ac um , ha i să vorbim de spre nuntă”, a c e rut N onno.
„V a fi a ic i. Î n această grădină, aceeași în c a re m -a m
căsătorit c u N onna t a .”
M -a lovit un uşor puţ de vinovăţie. Era c la r că își
iube a soția și simțea că le păta m e m oria să țină
nunt a noastră în același loc c u a lui. Luc a și c u m ine
nu ne -a m iubit . Oc hii m e i s-a u a runc a t spre Luc a ,
a runc â ndu-i o privire ascuțită. El a ignora t -o.
„Cu c â t m a i de vre m e , c u a t â t m a i bine ”, a fost de
a c ord Luc a c u e l,
N u a m put ut re zist a m ic ului ja b. — T e -a i spe ria t că
ve i cădea c a ult im ii m e i pa t ru logodnic i?
Dacă c re de a m că a st a îl va surprinde pe N onno, m a m înșelat.
Și-a dre s gla sul și se lăsă pe spa t e în sc a un. S-a uit a t
c u Luc a și a m urm ura t c e va în italiană.
"N u." Luc a a răspuns, a poi a adăugat m a i m ult e
c uvint e în italiană.
„Așa că t oa t e a c e st e vorbe în italiană sunt supe r
se x y, da r poa t e a i put e a t re c e la engleză”, a m
re m a rc a t e u dulc e . „V re a u să știu c e spui. Evide nt că
mă implică.”
Era
c e va
a m â ndoi.
pic ioa re le
vic le a n în privire a
I isuse ,
și
au
fe lul
în
zâ m bit ,
pe
c a re
e ra
c a re
m i-a u da t
și-au
încrucișat
poza
cu
Luc a
la
bătrânețe. O bătaie ciudată a inim ii m e le a fost
răspunsul la im a gine .
Era c e va în îmbătrânirea c u e l. Pe nt ru a împărtăși
t oa t e luc rurile bune și re le c u o persoană pe c a re t e
poți ba za . M -a s put e a ba za pe Luc a ?
„N u a u fost sufic ie nt de buni pe nt ru t ine ”, a spus în
c e le din urmă Luc a .
Sprâ nc e ne le
m e le
s-a u
înc runt a t .
„N ic i
nu
i-a i
c unosc ut ”, a m re m a rc a t e u c u o bătaie de joc . „La
na iba , a bia le știam num e le .”
N onno a t râ nt it ba st onul în jos. „Nimănui nu-i pasă de
c opiii
noștri
în
afară
de
noi.
Fa m ilie .
Fa m ilia
DiM a uro.”
a m înghițit. Luc a l-a mințit de ja pe N onno și i-a spus
că c opilul c a re crește în burt a m e a e st e a l lui?
Luc a
m i-a
a runc a t
o
privire
calmă,
ținându-mi
privire a în t im p c e spune a următoarele c uvint e .
„M ot ivul pe nt ru c a re i-a m e lim ina t pe acești oa m e ni,
N onno.” M i s-a u mărit oc hii, ne sigur dacă a r t re bui să
m e rg c u a st a , să-i pun la îndoială sănătatea mintală
sa u, e ve nt ua l, a m e a . T re buia să blufe ze . Dre a pt a ? O
făcea doa r pe nt ru a -l c onvinge pe N onno că c opilul
e st e a l lui.
„Be ne ”, a râ njit N onno. „Oric e om c a re c re de că se
poa t e înc urc a c u fa m ilia noastră va fi un om m ort .”
I nc e rt it udine a m -a pâ lpâ it . Am c re sc ut înt r-o fa m ilie
în c a re activitățile c rim ina le făceau pa rt e din viața
de zi c u zi. Știam risc ul c a re t re c e a prin e l. Deși în
a c e st m om e nt mă înt re ba m dacă doa r sc him b m a fia
irlandeză c u c e a siciliană.
Bineînțeles că ești, dolt .
At unc i de c e nu a le rga m ?
Răspunsul a st a t c hia r lângă m ine . S-a așezat pe
spa t e , și-a sprijinit brațul în spa t e le sc a unului m e u și
i-a de sc his pic ioa re le ușor. Privire a lui m i-a încălzit
pa rt e a laterală a feței și inim a m i-a tresărit st â nga c i,
furâ ndu-m i respirația.
Corpul m e u a a rs. Pie le a m e a s-a înroșit, bâ zâ ind de
un
fior
ine x plic a bil.
Dint r-o
dată,
gâ ndurile
logodnic ilor uciși nu m a i sunt re le va nt e . M -a m lupt a t
c u dorința de a mă a ple c a și de a -m i st râ nge c orpul
de a l lui. Să-i sim t căldura.
„Ac um , ha i să vorbim de spre nuntă”, a de c la ra t
N onno.
Ca pit ol Douăzecișipatru
LU CA
S
e l aparținea a ic i.
Trecuseră doa r c â t e va zile de c â nd se m ut a se în vila
lui N onno și parcă s-a r fi născut a ic i. Se mișca prin
casă de parcă a r fi c unosc ut fie c a re colț a l e i. Ori
a st a , ori bunic ul m e u îi spuse se poveștile de spre
t oa t e spațiile se c re t e pe c a re Ca ssio și c u m ine le
de sc ope rise m de -a lungul a nilor.
Bunic ul m e u și M a rga re t s-a u înțeles m a i bine de c â t
aș fi put ut spe ra vreodată. Era m convinsă că N onno
e ra îndrăgostită de fe m e ia m e a . Dacă nu a r fi fost din
fa m ilie , bunic ul m e u și la vâ rst a lui înaintată, a r
t re bui să mă gâ nde sc să-l pun capăt.
Știam bine că ge lozia m e a e ra irațională.
Cu t oa t e a c e st e a , c ura nu e ra încă disponibilă pe nt ru
m ine . Câ nd a fost vorba de spre această fe m e ie ,
t oa t e se nt im e nt e le m e le a u fost înze c it e .
Am privit -o pe M a rga re t în t im p c e îi c it e a lui N onno
c u voc e a e i blândă, frecându-și t ot t im pul burt a .
Sc him ba re a la e a a fost pronunțată și nu pe nt ru că a r
fi însărcinată. Era în int e riorul e i. Era c a și c um toți
de m onii și ura e i a u rămas în N e w Y ork .
Aic i e ra
o persoană c om ple t
diferită. Poa t e
că
a c e a st a a fost fe m e ia c a re t re buia să fie t ot t im pul.
De pa rt e de păcatele t re c ut e pe c a re le -a u c om is
părinții noștri. De pa rt e de Ca lla ha ns. Deși știam că îi
e ra dor de frații e i. M ult . Am surprins-o scoțând
c â t e va a rt ic ole de spre e i. Era u bătrâni, da r e a stătea
a c olo și se uit a la poze .
Așa că a m hotărât să-i a m a ic i pe nt ru nunt a noastră.
Pe nt ru e a .
Linia a suna t c â nd ne -a c one c t a t pe st e oc e a n de
fra t e le e i c e l m a i m a re .
"Buna ziua ."
Aide n Ca lla ha n părea obosit . Și știam e x a c t de c e .
Sora lui m a i mică nu a re spe c t a t pla nul și, în loc să
meargă în nordul I t a lie i, M a rga re t a de c is să se
ascundă în Sic ilia . Conform ra poa rt e lor lui N ic o, e l a
fost îngrijora t bolna v. Spre dispe ra re a lui, a a fla t de
înțelegerea dint re M a rc he t t i și Ca lla ha n m ult pre a
t â rziu, așa că îngrijora re a i s-a a m plific a t .
A c re zut că a a runc a t -o la lup.
A făcut-o, doa r că nu de ge nul pe c a re c re de a e l.
— Aide n, l-a m sa lut a t . „Luc a K ing a ic i.”
„Ce dra c u vre i?”
Încă de la pla nul lui Ca ssio de a sc him ba m ire se le ,
a m fost pe list a de ra ha t uri a fraților Ca lla ha n. Doa r
prin legătură de sâ nge c u fra t e le m e u. Î n plus, nu a
a jut a t că M a rga re t mă disprețuise. Până a c um .
— Am a uzit că o cauți pe sora t a , a m t ra s, lăsândumă pe spătarul sc a unului m e u și ținându-mi oc hii pe
M a rga re t și N onno în grădină. Î i ve de a m de a ic i și,
deși nu îi a uze a m , ve de a m de fie c a re dată c â nd le
t re m ura spa t e le de râ s. La na iba dacă nu m -a r fa c e
să o iube sc și m a i m ult .
I nim a m i s-a liniştit. Dra gost e ?
N u, nu se put e a . Am clătinat din c a p c a pe nt ru a -m i
c onfirm a gâ ndurile .
N u, nu dra gost e . Obse sie , da . Poft a , da . Da r nu
iubire .
„Ce e st e pe nt ru t ine ?” scuipă Aide n. Auze a m m â nia
și frust ra re a în t onul lui. M a rga re t semăna a t â t de
m ult c u fra t e le e i. M a i m ult Aide n de c â t ge m e nii. Ce i
doi păreau să aibă propriile lor luc ruri pe c a re nim e ni
a lt c ine va nu e ra la c ure nt . La fe l c a ne noroc it ul lor
de m é na ge à t rois pe c a re păreau să-i iubească.
„Aș put e a a jut a .” Sa u împiedică, în funcție de c um a
privit -o.
O pauză, o bătaie pre a lungă a inim ii. „Știi unde
e st e .”
A fost o declarație. Aide n nu e ra prost . Ac e st a a fost
m ot ivul pe nt ru c a re unc hiul său l-a a le s să conducă
m a fia Ca lla ha n. Î l îngrije a de multă vre m e .
"Fa c . Și mă căsătoresc c u e a .” Cu siguranță a
e x ist a t o m oda lit a t e m a i bună de a a runc a ve st e a
fericită a supra lui, da r la na iba . Ar put e a să sară la
fe l de bine .
„T u c e ești?” m â râ i e l.
Așa că pe nt ru a mă a sigura că a înțeles, a m re pe t a t
înc e t c uvint e le : „Mă căsătoresc c u M a rga re t ”.
— Nenorociți de re gi, m â râ i e l. „Î nt ot de a una măresc
a supra fe m e ilor noa st re .” Bine , de c i nu a prim it
ve st e a așa de bine c um a m spe ra t . „At inge -o, Luc a ,
și ve i fi un om m ort . La na iba c u alianța. La na iba c u
t ot ul. T e voi fa c e să țipi de a gonie .”
M -a
iubit
de ja . Am
put ut
simți toată dra gost e a
călătorind prin linie și doa r că îm i încălzește inim a .
Dacă a r ști că a m a t ins-o de ja pe M a rga re t . M a i m ult
de c â t a t ins. Și e a ... la na iba , doa r mă gâ nde a m la
noa pt e a a c e e a și la a c e le ge m e t e de a c um opt luni,
t ot sâ nge le îm i c urge a în vint re .
Sinc roniza re proa st a .
„Poți să mă fa c i să țip, da r va fi după c e mă voi
căsători c u sora t a ”, i-a m spus c a lm . „Ac um , poți să
t e c a lm e zi și să ni t e alături la nuntă. Ea t e -a r dori
a ic i. Sa u poți a buri c a un c ra b ne noroc it în N e w
Y ork .”
Sinc e r, e ra m pre a fe ric it să a dun c e va ranchiună sa u
furie față de e l. M a rga re t a fost de a c ord să se
căsătorească c u m ine . Din propria e i voie . Da , c la uza
e i nu e ra se x , da r și noi a m depăși a c e l pod. Era m
c e e a c e oa m e nii num e a u o luc ra re în c urs.
„Abură c a un c ra b?” mormăi Aide n. „Cine na iba
spune așa c e va ? Și c e vre i să spui, e a mă vre a
a c olo?
Fa c i
să
pară
că
e
de
a c ord
să
se
căsătorească c u t ine c â nd o forțezi. M a rga re t t e
disprețuiește. Ți-a da t foc mașinii doa r pe nt ru că a i
apărat-o.”
Bine , a m vorbit pre a de vre m e . Ac um mă e ne rva .
„N u, nu o forțesc”, a m spus e u. „N oi doi a m a juns la
un a c ord.”
"Ra ha t ."
„Cre de c e vre i”, i-a m spus. „Sa u o poți înt re ba singur
dacă vre i să vii la nuntă. V re a u să o surprind.”
Proba bil că a st a l-a făcut să facă o pauză, da r îna int e
să poată ve ni c u un pla n ge nia l de st upid, a m
adăugat:
„N um a i
a ra nja m e nt e le
tu
și
frații
tăi.
Și
t oa t e
vor fi făcute pe nt ru t ine . T ot
ce
t re buie să fa c i e st e să-mi da i un da sa u un nu.”
Aide n a sc os c â t e va ble st e m e ga e lic e . „De c â nd
M a rga re t a ple c a t din N e w Y ork , a m a fla t că există o
regulă nescrisă înt re
Ca lla ha n
și M a rc he t t i.
Nu
put e m t re c e pe t e rit oriul lui, ia r e l va rămâne de pa rt e
de a l nost ru. M i-a făcut griji pe nt ru sora m e a .”
Auze a m a ngoa sa din voc e a lui. „Am a juns la o
înțelegere c u M a rc he t t i”, i-a m spus, rămânând va g.
„N u se va a t inge de M a rga re t , nic i de t ine , nic i de
frații tăi. Totuși, nu același luc ru se aplică și la
unc hiul tău.”
„Așa că vre i să ve nim pe c uvâ nt ul tău”, șuieră e l. „De
c e nu o a duc i pe sora m e a acasă și nu t e căsătorești
c u e a a ic i?”
Știam c e înseamnă a st a . Ca lla ha n m i-a r lua -o.
„Mă căsătoresc c u sora t a în Sic ilia . Î n dom e niul
m e u. Cu sa u fa ra t ine ."
„La na iba , idiot ule ”. Oh, e l vine a t â t de m ult , m -a m
gâ ndit e u îngâ m fa t . N u a r fi put ut re zist a să-și vadă
sora și să se a sigure că fa c e a st a de bunăvoie. „Da ,
vin.”
La na iba , îm i pla c e să a m dre pt a t e .
„Pregătește-ți pașaportul și t e va ridic a c ine va . V e i
zbura în a vionul m e u.”
După c e a m înc his c u e l, l-a m suna t pe Ca ssio. Riiing.
Riiing.
El a răspuns la a l t re ile a a pe l. „Luc a , c e na iba fa c i în
I t a lia de pe st e o lună a c um ?”
N u i-a m spus pla nul m e u. N u voia m să risc c a Áine
să-și
de a
se a m a ,
a lt fe l
și-ar
fi
a ve rt iza t -o
cu
siguranță pe vărul e i. Deși nic i măcar e a nu știa unde
se a fla M a rga re t . Da r dacă Ca ssio a r fi știut, i-a r fi
spus. Așa că l-a m lăsat în înt une ric .
„Mă căsătoresc”, i-a m spus c a lm . — Cre zi că ți-ai
put e a lua fundul a ic i pe nt ru o nuntă sâmbăta a st a ?
Se părea că a zi e ra o zi pe nt ru a runc a re a bom be lor
a supra t ut uror.
„Cu c ine na iba t e căsătorești?”
Am
a uzit
o
voc e
slabă în
funda l.
— Luc a
se
căsătorește?
— Așa se pa re , deși a r fi bine să știm c ui. Răspunsul
lui Ca ssio a fost un a t a c la m ine .
— O să a fli, i-a m spus, zâ m bind mulțumit. „Dacă poți
reuși, o să a ra nje z un a vion. T ot c e t re buie să faceți
e st e să aveți pașaportul pregătit.”
„Est e soția m e a invitată?” întrebă e l se c .
"De sigur. Ea e st e o fa m ilie .”
Ac e l zbor pe st e At la nt ic a r fi fost a t â t de dist ra c t iv
de a sist a t .
Ca pit ol Douăzeci și c inc i
MARGARETĂ
L
a trăi c u Luc a și bunic ul său s-a dove dit a fi foa rt e
plăcut.
Ave a m o rutină. Dimineața, Luc a s-a oc upa t de
a fa c e rile lui îna poi în St a t e , în t im p c e N onno și c u
m ine ne -a m plim ba t prin grădină. Apoi lua m prâ nzul
împreună și, de c e le m a i m ult e ori, ni se alătura
Luc a .
Ar disc ut a de spre e ve nim e nt e c ure nt e , une le le ga le
și a lt e le ile ga le , a poi N onno a r fa c e un pui de som n
și e u c ut re ie ra m proprie t a t e a . U ne ori m i se alătura
Luc a .
Soa re le m i-a încălzit pie le a în t im p c e rătăceam
print re râ ndurile de c opa c i plini de fruc t e c oa pt e și
nuc i. Am purt a t pa nt a loni scurți e la st ic i și un t op roz
la rgi, c u bre t e le groa se . Cu c â t e ra m m a i de pa rt e în
sarcină, c u a t â t e ra m m a i fie rbint e . Așa t re buia să
fie c e e a c e a i simțit t re c e re a prin menopauză.
At â t de m ult de așteptat , a m gâ ndit ironic .
„Cia o, be lla .” Respirația fie rbint e pe lobul ure c hii m -a
făcut să uim , c orpul m e u zguduindu-se îna poi.
U n se t de brațe put e rnic e m -a u prins îna int e să-mi
pie rd e c hilibrul.
„Ce na iba , Luc a ? Î nc e rc i să mă om ori îna int e să ne
căsătorim?
El a c hic ot it înc e t . „Dacă aș vre a să t e om or, ți-aș
m â nc a păsărică și ți-aș da un orga sm .”
Am c lipit și gura m i s-a de sc his c u o gâfâitură. Da r
a poi m -a m a duna t re pe de .
„Cine va c re de foa rt e bine de spre e l însuși”, a m
hotărât e u, deși t onul m e u nu e ra nic io mușcătură.
De fa pt , a m suna t fără sufla re .
„Mă sim t
provoc a t ”,
a
t ra s
el
cu
acel
zâ m be t
îngâ m fa t pe c a re a m a juns să-l c unosc a t â t de bine .
N um a i că a ic i e ra și fermecător și re la x a t . Oc hii m e i
a u călătorit pe st e c orpul lui îna lt . Purt a pa nt a loni
a lbi c a sua l și un t ric ou polo ve rde măsliniu c a re se
pot rive a c u oc hii c â nd soa re le îi love a . M i-a plăcut de
e l așa.
Și-a st re c ura t m â inile în buzuna re . Ce va m i-a spus că
va părea neamenințător.
Am clătinat din c a p.
„Dacă c re zi că voi dorm i c u t ine a ic i în pământ, ești
pa zzo .”
N e bun. Am învățat a c e l c uvâ nt și m i-a plăcut să-l
spun. M i-a rost ogolit de pe limbă fără e fort .
Și-a prins brațul în jurul m e u.
— N u e ne voie să t e sc uzi, Be lla . Doa m ne , mă
ba t joc orise din nou. N ic iun a lt bărbat nu a a juns la
m ine c a a c e st a . „Am un pic nic pregătit pe nt ru noi.
Să
ne
relaxăm.
Dacă
o
pătură
pe st e
pământ
funcționează pe nt ru t ine , îm i pot dove di punc t ul de
ve de re în loc ul nost ru de pic nic .
Aproa pe
că m -a m
îm pie dic a t , da r m i-a m
apăsat
buze le . Mă m om e la . Ştiam e u.
Pa rt e a tulburătoare a fost că a m fost tentată. Am
vrut să văd c e împachetează viit orul m e u soț. Am
vrut să-l a t ing. Gustă -l.
De parcă a r put e a să-mi citească gâ ndurile , adăugă
e l de ga ja t . „V a fi o stradă c u se ns unic . Îți mănânc
păsărică, fa voruri fără înt oa rc e re .”
M i-a căzut gura . Ce bărbat înțelept nu a vrut să i se
întoarcă fa voa re a ?
Arunc â ndu-i o privire laterală, i-a m st udia t e x pre sia .
Părea se rios.
At â t de m ult pe nt ru a -l gust a , a m oft a t în tăcere.
Câ nd ne -a m oprit la loc ul de pic nic , e l m -a ținut de
mână, ajutându-mă în t im p c e mă așezam. M irosul de
fruc t e
și
vii
pa rfum a
a e rul.
Adie re a
blândă
a
străbătut c â m pul. A fost c a m rom a nt ic .
M -a m pălmuit m e nt a l. Î n m od c la r îm i pie rduse m
mințile.
„Est e în regulă dacă ți-e frică, m ia Be lla .”
U n geamăt e x a spe ra t m -a părăsit.
— Bine , Luc a K ing, a m re spira t . Spre dispe ra re a m e a ,
obra jii m i-a u a rs și voc e a m i-a t re m ura t . "Să o fa c e m .
Da r dacă m a i sunt în viață după a c e st pre supus
orga sm ucigaș, îm i ve i fi da t or.”
M int e a m e a e ra înt r-o a st fe l de de zordine , înc â t nic i
nu mă put e a m gâ ndi c e să c e r. Acești horm oni de
sarcină m -a u făcut a t â t de e x c it a t și nu a m a vut pe
nim e ni în afară de m ine c a re să-mi sa t isfa c poft e le .
Î n a c e st m om e nt , e ra m a t â t de m a re , că nu m a i
put e a m fa c e m a re luc ru și mă înne bune a . T re buia să
fie singurul m ot iv pe nt ru c a re mă gâ nde a m la a st a !
Bărbatul ăsta m i-a t ra nsform a t c re ie rul în zâ m be t și
îm i pie rduse m c a pa c it a t e a de a gâ ndi int e lige nt .
Z â m be t ul pe c a re m i l-a ofe rit a proa pe m -a orbit . N u
a fost îngâ m fa t și nic i îngâ m fa t . Era ge nul de zâ m be t
c a re ți-a tăiat răsuflarea.
„Dă-mi drum ul”, a m mormăit, emoția c urâ ndu-m i prin
ve ne . A dura t m a i puțin de două m inut e pe nt ru a
a junge la loc ul de pic nic . N u e ra m sigur dacă e ra m
e u sa u e l, da r pașii noștri s-a u re pe zit spre e a c u
pre a multă nerăbdare.
Odată lângă pătura întinsă, m -a înghiont a t ușor să
mă înt ind pe spa t e . M i-a a lune c a t pa nt ofii, urm a t de
pa nt a lonii scurți. Apoi pa lm e le lui a spre m i-a u t ra sa t
gle zne le pe pic ioa re le m e le și până la int e riorul
c oa pse lor până c â nd fața lui a fost a proa pe de
păsărica m e a . Singura barieră dint re gura lui și
păsărica m e a e ra u chiloții m e i subțiri.
Î n t im p c e îm i săruta int e riorul c oa pse i, m â inile lui
put e rnic e m -a u ținut pe loc . U n fior m i s-a rost ogolit
pe c oloa na vertebrală și deodată m -a m t e m ut că
poa t e că vre a să mă om oa re . Cu plăcere.
„Dacă m or din c a uza orga sm ului, asigură-te că-mi
scoți c opilul”, a m spus dint r-un m ot iv st upid.
At inge re a
reverență.
lui
e ra
tandră.
Privire a
lui,
una
de
Oc hii lui întunecați i-a u înt â lnit pe a i m e i și unde va ,
în a dâ nc ul privirii lui, a m găsit c e va c e nu pre a a m
put ut să-l pun în c uvint e .
M i-a t ra s chiloții pe pic ioa re și i-a a runc a t lângă e l.
Apoi
și-a
a dus
fața
a proa pe
de
buze le
m e le
infe rioa re , respirația lui fie rbint e îm pot riva păsăricii
m e le făcându-mi luc ruri.
„Îți sim t m irosul de e x c it a re ”, a re spira t e l, a poi
vâ rful lim bii m i-a a t ins pliurile și c a pul m i-a căzut pe
spa t e . Oc hii m i s-a u înc his și senzația a um plut
fie c a re c e nt im e t ru din m ine . „Pune-ți m â inile pe sâ ni,
Be lla .”
Doa m ne , voc e a lui pe t onul a c e la scăzut e ra c a și
linia m e a sexuală personală. Sa u poa t e că horm onii
m i-a u fost a t â t de încântați înc â t t ot ul m -a înc ura ja t .
M i-a m prins sâ nii prin cămașă, c a re e ra u gre le și
dure roa se , și m i-a m st râ ns sfâ rc urile . Plăcerea m i-a
străbătut. U n geamăt m i-a părăsit buze le . Doa m ne ,
t re c use a t â t de m ult t im p de c â nd un bărbat mă
a t inse se .
Luc a și-a înm uia t c a pul și m -a lins și t oa t e gâ ndurile
s-a u e va pora t . M â râ ind, și-a apăsat fața m a i a proa pe ,
miriștile lui a spre pe pie le a m e a m oa le și m i-a spus
int ra re a .
„La na iba , ești a t â t de ud pe nt ru m ine .”
Am fost ud pe nt ru e l? Sa u a c e st a a fost doa r un
răspuns norm a l a l c orpului? M i-a fost frică să a flu
răspunsul.
A înc e put să-și miște buze le și lim ba până a a juns la
c lit orisul m e u. Prim a glisa re a lim bii lui pe st e e a m i-a
făcut șoldurile să se înc line și să-mi a runc e c a pul pe
spa t e .
Era
e le c t ric ,
se nzua l
și
și-a
fre dona t
a proba re a . Furnițăturile m i-a u a le rga t în sus și în jos
pe pic ioa re și a m put ut doa r să st a u înt ins a c olo, în
t im p c e e l a făcut-o din nou și din nou, zvâ rnind și
înc onjurâ nd nubul c u lim ba .
"La
dra c u. La
dra c u. La
dra c u." Era m
atât
de
a proa pe . Bărbatul e ra a t â t de bun la a st a .
De ge t ul lui a int ra t în păsărica m e a , întinzându-mă,
ia r e u a m ge m ut .
„O, Doa m ne , Luc a ,” a m st riga t . Șoldurile m i se lipe sc
de fața lui. „N u t e opri. Se sim t e așa…”
Ast a m i-a câștigat încă un de ge t și o suge lungă de
c lit oris. De ge t e le de la pic ioa re m i s-a u ondula t și a m
put ut simți c um se construiește orga sm ul în burt a
m e a . M i s-a părut c a o forță puternică a unui ura ga n
că m -a m îngrijora t dacă e st e sănătos pe nt ru c opil.
„Sunt a t â t de a proa pe ”, a m re spira t , sc â nc e t e m ic i
părăsindu-mi buze le . "Oh Doa m ne . Continuă, t e rog.”
Șoldurile m e le s-a u legănat c u put e re de fața lui,
c orpul m e u dispe ra t după e libe ra re .
El a a vut dre pt a t e . Ac e st luc ru m -a r put e a uc ide , în
c e l m a i bun m od posibil.
Luc a a c ont inua t să-mi poată c lit orisul și să-și pună
de ge t e le în păsărică. Era pe vâ rful lim bii să-l im plor
să mă tragă. Ave a m ne voie de e l c a de a e rul pe c a re
l-a m re spira t . Gâ ndul că t rupul lui m usc ulos se
lovește în m ine m -a îm pins pe st e m a rgine .
Pereții m i-a u c onvulsiona t în jurul de ge t e lor lui,
m e m bre le m i-a u t re m ura t și ge m e t e le a u spulbe ra t
a e rul. Ce l m a i int e ns orga sm din viața m e a m -a
c uprins, făcându-mi inim a să bată a t â t de re pe de
înc â t a m c re zut că va provoc a un a t a c de c ord.
Luc a nu s-a ușurat niciodată să lepădă um e ze a la , c u
oc hii închiși, savurându-mă, de parcă s-a r buc ura de
a st a m a i m ult de c â t m ine .
M -a m lăsat m oa le în pătură. Gura lui Luc a s-a blâ nd,
da r a re fuza t să se oprească. Fie c a re poală a gurii lui
îm i dădea un fior pe șira spinării. M -a m uit a t la fața
lui frumoasă și c e va în pie pt ul m e u s-a mișcat. M -a
îngrozit . M -a înc â nt a t .
H orm oni , m i-a șoptit m ot ivul.
Ple oa pe le i s-a u de sc his și privirile noa st re s-a u
c ioc nit . Alunul din oc hii lui e ra m a i ve rde de c â t
oric â nd. O dorință proaspătă a t re c ut prin m ine și m ia m lins buze le . A c ont inua t să mă gust e în t im p c e se
uit a la m ine . N u put e a m privi în altă pa rt e . N u a m
vrut , speriată că voi pie rde un singur m om e nt din c e l
mai
atrăgător
bărbat
pe
c a re
l-a m
c unosc ut
vreodată.
Apoi s-a t â râ t pe st e m ine , gura lui ieșind la un
c e nt im e t ru de buze le m e le . Bărbia lui strălucea de
suc urile m e le și a m fost tentată să-mi a runc lim ba c a
să mă gust pe buze le lui.
Nu eu am.
„Ac e st a a fost un luc ru de o singură dată”, a m
răgușit c u o voc e răgușită.
M a rginile gurii i s-a u ondula t . „Oric e vre i, be lla .”
N um a i că suna e x a c t opusul. Privire a din oc hii lui m ia spus că se vor înt â m pla m ult e . I sus, sa u poa t e
dorințele m e le s-a u re fle c t a t în e i. Era m a l na ibii de
c onfuz.
— V orbe sc se rios, Luc a , a m re spira t .
S-a ridic a t la toată înălțimea. „La fe l și e u, M a rga re t .
Sunt un om foa rt e răbdător.”
M -a a jut a t c u blândețe să mă ridic în pic ioa re , m -a
sărutat castă pe obra z c u gura a c e e a murdară, a poi
a ple c a t fără un a lt c uvâ nt sa u să a runc e o privire
îna poi. M -a m uit a t uim it în t im p c e c ont e m pla m
se nsul a c e lor c uvint e .
Oh Doa m ne . T re buia să fa c o treabă m a i bună pe nt ru
a -i re zist a .
O oră m a i t â rziu m -a m înt ors la vilă.
Obra jii m i-a u a rs a m int indu-m i inc ide nt ul de m a i
de vre m e . Luc a a fost pre a ușor să c e de ze . Î n plus,
nic iun se x nu a luc ra t îm pot riva m e a . Deși t re buie să
re c unosc , nu a m urâ t m â inile lui Luc a pe m ine . De
fa pt , m i-a plăcut.
Oric um , c e l m a i bine e ra să nu citești pre a m ult în
ea.
M i-a m lua t t im p să mă pregătesc în se a ra a st a . Am
făcut un duș, a poi m i-a m pus niște rim e l și multă
loțiune pe t ot c orpul. Era m ușor pa ra noic în legătură
c u ve rge t urile c a re t re buia u să urm e ze după c e a m
născut. Așa că a m a plic a t o loțiune suplimentară,
pe nt ru oric e e ve nt ua lit a t e .
Pe nt ru c ina im pre una , a m a le s o roc hie m a x i ga lbe na
c a re nu im i a sc unde a burt ic a de gra vida , da r t ot m a
fa c e a sa m a sim t a t ra c t iva .
Coborâ nd scările, a m int ra t în sa la de m e se unde
N onno și Luc a stăteau de ja la masă. Guido de
a se m e ne a . El a fost ve c hiul bodygua rd-sla sh-prie t e nslash-văr a l lui N onno.
Luc a și N onno s-a u oprit im e dia t din vorbit , c u oc hii
ve nind înspre m ine . N onno purt a c e l obișnuit, da r
Luc a părea frum os. Pre a frum os pe nt ru bine le lui.
Sa u bine le m e u. Purt a o cămașă de roc hie albă,
prim ii doi na st uri de la gâ t desfăcuți, dezvăluind
pie le a întunecată și sc lipic i din t a t ua je le lui.
Pa sul m i s-a clătinat și dint r-o dată im a ginile nopții
din V e ga s m i-a u izbit în c re ie r. N u a m a puc a t să
st udie z niciodată pie le a c u cerneală a străinului
m e u. Era pre a gre u să ve zi prin mască și a ținut
c a m e ra întunecată.
Da r a t inge re a străinului... A fost același se nt im e nt
pe c a re l-a m a vut c u Luc a c â nd m -a a t ins m a i
de vre m e .
U n va l de dorință m -a c uprins și a m înghițit gre u.
Orga sm ul m e u a fost dra c ului c u c a pul m e u. A t re buit
să uit de t oa t e a st e a .
Oc hii
lui
Luc a
m i-a u
străbătut c orpul,
zăbovind
a supra gle zne lor m e le goa le îna int e de a re ve ni la
fața m e a . Î n oc hii lui nu e ra nic io urmă a a c e i
îngâ m fa re pe c a re a m a juns să o c unosc . Doa r poft a
c a re m i-a a rs și a provoc a t pulsații înt re c oa pse .
— St a i lângă m ine , a spus Luc a . Privire a lui mocnită
m i-a spus că e ra obișnuit să-și ia drum ul. Pe nt ru o
dată, nu m -a de ra nja t . Am lua t un loc lângă e l și
m â na lui s-a oprit pe c oa psa m e a , sfâșiindu-mi
roc hia .
I suse , c e s-a înt â m pla t c u m ine ? N ic i măcar nu e ra
nim ic se x ua l în a t inge re a lui.
„N onno m i-a suge ra t c e va și aș dori părerea t a ”, a
spus Luc a , trăgându-mi gâ ndurile de la t ot c e e st e
se x ua l.
Oc hii m e i a u călătorit curioși în jurul m e se i. N onno
a ve a un zâ m be t mulțumit și fe ric it pe față. De st ul de
c iuda t , Guido părea ușor dezamăgit. Sa u poa t e a st a
e ra privire a lui agitată.
„Be ne , be ne ”, a spus N onno c u un râ nje t . „Est e bine
să t e consulți c u soția t a a t unc i c â nd ie i de c izii a t â t
de im port a nt e .”
N u m -a m obosit să-l c ore c t e z că încă nu sunt e m
căsătoriți. Î n sc him b, m i-a m înt ors privire a și privirile
bloc a t e c u Luc a . Simțeam o ușoară căldură int râ nd
în obra jii m e i, da r e ra m hotărât să nu fa c a st a
se x ua l.
Am fi e ga li. Pa rt e ne ri. Deși dacă a r a t inge o altă
fe m e ie , e a a r fi moartă îna int e de răsăritul soa re lui.
Violența gâ ndului m -a surprins.
„Ce simți să t e căsătorești c u Luc a DiM a uro m a i
degrabă de c â t c u Luc a K ing?” Î nt re ba re a lui m -a
făcut să-mi fa c
oc hii m a ri. „N onno vre a
să ne
transmită a fa c e re a DiM a uro. T u și c u m ine ."
a m de sc his gura . N u a u ieșit c uvint e . Așa că l-a m
înc his și l-a m de sc his din nou. „Cu c opilul, nu sunt
sigur că pot fa c e m a re luc ru”, a m re c unosc ut înc e t .
N onno c hic ot i. „Fără muncă să uc izi oa m e ni pe nt ru
fe t e le m e le . V e i fi c a sa de sune t a lui Luc a . Ca și
c um soția m e a a r fi a m e a .” U n zâ m be t blâ nd m i-a
c urba t buze le . N u a m urâ t de loc ide e a . De fa pt , m i-a
plăcut.
Oc hii m e i s-a u îndre pt a t spre Luc a . "Ce c re zi de spre
a st a ?"
O sufla re sa rdonic a a ple c a t de la Luc a . „Am fost
înt ot de a una m a i m ult DiM a uro de c â t K ing. I nsula
a st a a fost unde a m fost m e re u fe ric it . N u la N e w
Y ork . Și c u siguranță nu c u tatăl m e u. N onno e st e o
fa m ilie . Be nit o nu a fost niciodată.”
U n st rop de amărăciune i-a a juns de pe buze le lui și
în inim a m e a . N u put e a m de c â t să înțeleg c â t de
gre u a fost să crești sub c ruzim e a lui Be nit o K ing.
Lim ba m i-a t re c ut pe buza de jos. „Adevărat, nu mă
deranjează”, a m re c unosc ut înc e t .
„Ați fi bine să trăiți în Sic ilia în loc de N e w Y ork ?”
întrebă Luc a . „Ești un ne w york e z până la capăt.”
Am zâ m bit . „Am a juns la o revelație că îm i pla c e m a i
m ult Europa . De c i nu, nu m -a r de ra nja . At â t a t im p c â t
c opilul e st e în siguranță.”
M â na
mea
m i-a
c ut re ie ra t
cu
blândețe burt ic a ,
simțindu-mi fetița c u pic iorul. Se părea că și e a e ra
fericită.
„O
ținem
t ot de a una ."
în
siguranță”,
a
spus
Luc a .
"Pe nt ru
Ca pit ol Doua ze c i si sa se
MARGARETĂ
EU
se uit a la roc hia m e a în oglindă.
Roc hia e ra frum oa sa . A aparținut bunic ii lui Luc a și
N onno a spus că speră că înt r-o zi Pe ne lope lui îl va
purt a . Câ nd m i l-a înm â na t , e ra c u speranță în oc hi și
în c iuda fa rse i c u Luc a găteam, nu a m put ut spune
nu.
A înse m na t m ult pe nt ru e l. Și c um va a înse m na t
foa rt e m ult pe nt ru m ine să-i da u lui N onno a c e l luc ru
m ic și sim plu. Luc a și c u m ine ne căsătorim în
aceeași biserică c u bunic ii lui. At unc i a m a ve a
recepția îna poi la N onno. La fe l c um a a vut -o c u
N onna pe vre m e a c â nd.
M â inile m e le e ra u înt inse pe burt a m e a de gravidă.
Roc hia e ra evazată de pe c orse t înt r-un m ode l de
t a lie im pe riu, c u m â ne c i lungi, un spa t e de c olt a t și o
trenă c a re ieșea în spa t e le m e u. Țesătura e ra m oa le
și roc hia m i se pot rive a pe rfe c t , de parcă a r fi fost
concepută pe nt ru m ine .
Sa u poa t e
și N onna
e ra
însărcinată c â nd s-a u
căsătorit , a m gâ ndit e u.
"Ara t i foa rt e bine . Ex a c t așa c um a r t re bui sora
noastră.” V oc e a profundă a lui Aide n se a uzi din
spa t e le m e u.
Oc hii m e i a u surprins reflecția fraților m e i și a lui
Áine c a re stăteau la ușa c a re despărțea această
cameră de biserică. a m c lipit . Era u încă a c olo.
"Frum oa sa ." Ge m e nii a u fost de a c ord. „Da r a t unc i,
e a a fost înt ot de a una frumoasă.”
Î nc e t , m -a m
înt ors, foșnetul roc hie i de
mireasă
urmărindu-mi mișcarea, pe nt ru a -i găsi st â nd în pra g.
Fa m ilia m e a . Frații m e i a u fost înt ot de a una pe nt ru
m ine . Și c â nd unc hiul s-a căsătorit, Áine s-a alăturat
c e rc ului nost ru fără e fort .
N u a u fost părinții m e i. N ic i măcar nu e ra unc hiul
m e u. Au fost înt ot de a una frații m e i.
Buza de jos m i-a t re m ura t . Abia în a c e st m om e nt m ia m da t se a m a c e m -a de ra nja t toată ziua . I de e a de a
fa c e a st a fără oa m e ni pe c a re i-a m iubit .
Și iată-le.
„Ce -Cum -” N u put e a m form ula o înt re ba re .
„N -a i c re zut că t e voi lăsa să t e căsătorești c u Luc a
K ing fără să t e văd m a i înt â i și să mă a sigur că a st a
a fost din propria t a voie .”
O respirație m -a părăsit și la c rim ile m i-a u a rs fundul
oc hilor.
— Luc a DiM a uro, a m m urm ura t .
Câ nd toți m i-a u a runc a t
o privire
în gol, m -a m
lămurit. „Și-a sc him ba t num e le în Luc a DiM a uro.”
U n zâ m be t tremurător s-a form a t pe buze le m e le . De
fa pt , m i-a plăcut că va fi un DiM a uro. Și i-a r da și
c opilului m e u num e le de fa m ilie . N u a r a ve a legătură
c u bărbatul c a re m i-a uc is tatăl. Ar fi o DiM a uro. M i sa părut un nou înc e put .
„Și da , fa c a st a din proprie voință”, a m spus.
Áine s-a re pe zit la m ine . „Luc a l-a suna t pe Ca ssio.
N e m e rnic ul ăla t oc m a i ne -a spus că se căsătorește,
da r nu c u c ine . Apoi a c e rut să a ve m pașapoartele
pregătite și să ne urcăm înt r-un a vion.
M i s-a st râ ns gâ t ul și a m c lipit put e rnic , ținând
de pa rt e a c e le la c rim i trădătoare, horm ona le . M â inile
e i m -a u înc onjura t și m -a u îmbrățișat.
— M i-a i fost a t â t de dor de t ine , murmură e a . „Și frații
tăi a u dre pt a t e . Arăți frum os, spuse e a c u o voc e
blândă.
Ea a zâ m bit , a poi a făcut un pa s îna poi și c e i t re i
frați a i m e i m -a u int rodus înt re e i. M -a u îmbrățișat
st râ ns.
— N u t e -a i ţinut de pla n, surioară, îi mustră Aide n,
da r în voc e a lui nu e ra nic io c e rt a re reală.
— Chia r și ne -a c e rut a jut orul pe nt ru a t e găsi,
mormăi T yra n. „A t re buit să-i dăm c u pic iorul în fund
și a poi să înc e pe m căutările. Ce fe l de irla nde z își
t rim it e sora în I t a lia ?
— T re buia să meargă în nordul I t a lie i, mormăi Aide n.
„N u în inim a mafioților it a lie ni.”
M i-a m
ridic a t
privire a
spre
Aide n și a m
zâ m bit
a m â ndoi. Ge m e nii a ve a u spa t e le unul a lt uia . Aide n și
c u m ine le -a m a vut pe a le noa st re .
„U na inteligentă”, a m răspuns. „Și, dra gul m e u fra t e ,
a m im proviza t .”
O e x pre sie întunecată a t re c ut pe fața fra t e lui m e u.
„De fa pt , I t a lia , în ge ne ra l, nu a fost o a le ge re bună.
Se pa re că a e x ist a t o condiție pe nt ru t ra t a t ul de
pa c e dint re unc hiul J a c k și Enric o M a rc he t t i c â nd
unc hiul l-a uc is pe fra t e le lui M a rc he t t i. U nc hiul a
uit a t să menționeze c â nd a m int ra t în rol. Să t e t rim it
în I t a lia nu a fost c hia r așa de int e lige nt . Dacă t ipul
ăla t e -a r fi lua t , t e -a r fi uc is.”
Sprâ nc e ne le m e le s-a u înc runt a t . N u a uzise m de un
război înt re M a rc he t t i și Ca lla ha ns. Dacă e ra unul,
a t unc i c opilul și c u m ine nu a m put e a rămâne în
I t a lia . Ar t re bui să vorbe sc c u Luc a de spre a st a m a i
t â rziu.
„Est e sigur să fii a ic i?” a m înt re ba t . "Pe nt ru noi t ot i."
Aide n dădu din c a p. — Da , Luc a m -a a sigura t că
M a rc he t t i i-a da t o t re c e re gratuită.
Băieții a u făcut un pa s îna poi și fra t e le m e u c e l m a i
m a re a băgat m â na în buzuna r, a poi m i-a da t o c ut ie .
Oc hii m e i s-a u a runc a t spre e a și a poi spre e l.
„Pe nt ru c e va ve c hi”, a e x plic a t e l, de sc hizâ nd c ut ia
și dâ ndu-m i-o. Era un roza riu. m -a m înțepenit. A a ve a
c e va a l m a m e i pe nt ru c e va ve c hi a fost la fe l de
atrăgător c a să mă ofe r unui măcelar să mă fe lie ze și
să mă fe lie . N u, mulțumesc.
„N u e st e a l m a m e i”, a c la rific a t T yra n.
M -a prins de mână și a pus-o în e a .
„Bunic a noastră a m urit îna int e să t e naști t u, da r e ra
religioasă”, a spus Aide n. „Și e a m i-a spus să mă
a sigur că prim ul dint re noi c a re s-a căsătorit l-a
folosit c a pe c e va ve c hi.”
Fa pt ul că i-a da t -o lui Aide n și nu m a m e i a spus
m ult e . După c â t e a m a uzit , nic i bunic ii nu-i plăcea
mama.
— Și a m c e va îm prum ut a t , int e rve ni Áine , înt inzâ ndum i vălul e i și o diademă.
O
respirație
neîncrezătoare
m i-a
scăpat.
M -a m
înt re ba t de c e N onno vorbe a doa r de spre o roc hie și
niciodată de spre un voa l. Am pre supus că poa t e nu
a ve a u unul pe a t unc i.
M -a a jut a t să-l îm bra c , ia r c â nd m -a m uit a t la re fle x ul
m e u, a c om ple t a t pe rfe c t roc hia . De parcă a r fi fost
împreună.
„Ave m
c e va
a lba st ru
pe nt ru
t ine ”,
au
anunțat
ge m e nii.
Am înt ins m â na după buc he t ul m e u de clopoței de pe
măsuță. At unc i m -a lovit o ide e . Am înfășurat roza riul
în jurul t ulpinilor și a m lăsat c ruc e a a t â rnâ nd în față
și pe st e de ge t e .
Privire a răutăcioasă pe c a re m i-a u da t -o ge m e nii m ia spus că nu va fi sufic ie nt .
„Știați că a lba st rul de la nuntă e st e m e nit să a lunge
oc hiul rău?” m -a m înc runt a t . Am c re zut că reprezintă
purit a t e , dra gost e și fide lit a t e . Ce l puțin așa a m
a uzit -o pe m a m a lui Áine țipând în ziua e i c e a m a re .
Abia a t unc i a m obse rva t că K yra n a ve a o c ut ie m a re
în mână.
Am clătinat din c a p. „Dacă nu e st e un w ra p sa u c e va
de ge nul a c e st a , nu o voi put e a purt a .”
T yra n și K yra n s-a u uit a t , a poi a u de sc his c ut ia .
„T a da .”
Aplecându-mă ușor, m -a m uit a t în c ut ie și a m găsit o
pe re c he de pa nt ofi a lba st ru de sc his.
„Pa nt ofi?” a m înt re ba t e u prost .
„N u oric e pa nt ofi”, a susținut K yra n. „Sunt Christ ia n
Loubout in”.
"Oh."
Dezamăgirea a c uprins fețele ge m e ne . — Ți-am spus
că nu a r vre a pa nt ofi, mormăi T yra n. „Pic ioa re le
fe m e ilor însărcinate c re sc a t unc i c â nd sunt lovit e .”
„N u, nu,” a m prot e st a t . „Pur și sim plu se umflă.”
„De c i nu-ți pla c e a st a pe nt ru c e va a lba st ru?” întrebă
K yra n, c u e x pre sia căzută. Da r oc hii lui l-a u trădat.
Sc lipe a u de răutate și m a nipula re .
Am â ndoi mă c â nt a u c a la lăutări, da r astăzi, nu m -a
de ra nja t . Au ve nit după m ine . Da , a fost o nuntă
falsă, da r nim e ni nu a r ști-o de c â t c u Luc a și c u
m ine . Poa t e a fost bine să a ve m m a i mulți m a rt ori.
„Ajută-mă să le pun”, le -a m spus a m â ndurora . „Da r le
da u jos c â nd înc e p să mă doară pic ioa re le .”
Ex pre sii vic t orioa se le t ra ve rsa u oc hii în același
m om e nt . M a nipula t ori nenorociți.
— De sigur, spuse ra pid K yra n, obse rvâ nd că le -a m
c it it c a pe o c a rt e deschisă. „V re m c a ne poa t a
noastră să fie sănătoasă și să nu fie distrusă de
a c e st e pom pe sc um pe Christ ia n Loubout in.”
T yra n s-a c oborâ t și m -a a jut a t să a lune c din pa nt ofii
a lbi a c t ua li, a poi să-mi pun un pa nt of.
„De unde știți voi doi de spre Christ ia n Loubout in?”
a m înt re ba t neîncrezător.
Ce i doi e ra u ucigași, nu cumpărători de pa nt ofi.
O privire trecătoare împărtășită de ge m e ni, îna int e
c a T yra n să răspundă: „U n prie t e n”.
I nut il să spun că t re buia să fie o prietenă. Și a c e st a
a fost m ot ivul pe nt ru c a re a m c re zut înt ot de a una că
acești doi a u împărțit o iubită. Da r nu e ra c a și c um
aș înt re ba și e i m i-a r răspunde. Pe nt ru doi dia voli
răutăcioși, T yra n și K yra n e ra u în m od not oriu
priva t e . Deși a u împărtășit m ult e c u m ine , viața lor
sexuală a fost înt ot de a una interzisă.
H m m m , dacă mă gâ nde sc bine , așa a fost și a lui
Aide n. N ic iunul dint re e i nu a a dus vreodată o fată
acasă. Și încă nu i-a m văzut c u o prietenă, deși a m
a uzit pe alții menționând că îi vor ve de a c u această
fată sa u a c e a fată.
„Ac um , ești pe rfe c t ”, a u e x c la m a t frații m e i.
Aide n m i-a c oborâ t vălul îna int e de a -m i ofe ri brațul.
„Am
a runc a t
o monedă”, a
re c unosc ut
e l. "Am
c a st iga t ."
A înșelat, a vrut să spună, da r nu a m spus nim ic .
Era m fe ric it să-i a m c u m ine . M i-a m le ga t brațul c u a l
lui și ne -a m îndre pt a t către ușă c â nd s-a de sc his și
a m găsit vre o c inc ize c i de oa m e ni în pic ioa re .
„V oi, băieți, știți că c e va a lba st ru e st e de fa pt pe nt ru
a pre ve ni infe rt ilit a t e a ”, a re m a rc a t Áine în șoaptă,
c u um orul îm ple t indu-i voc e a . M -a m uit a t pe st e umăr
și a m găsit-o vorbind c u ge m e nii.
"T u-"
Da r îna int e de a put e a să mă înt orc și să-i ba t c u
buc he t ul m e u, Aide n m -a înde m na t îna int e .
Toată lum e a a așteptat. Privit . Z â m bit .
Frații m e i uitați, a m făcut un pa s îna int e și un gâ fâ it
c ole c t iv și blâ nd a um plut a e rul.
Oc hii m e i l-a u găsit pe bărbatul așteptând la capătul
c uloa rului. Ajut orul a ve nit din c e l m a i im proba bil
loc .
Oc hii lui e ra u ațintiți a supra m e a .
Lumânările lum ina u drum ul, soa re le se rii strălucea,
strălucind
prin
înt une ric .
Apa re nt ,
am
de ve nit
poetică și în sarcină.
m int e a m e a a șoptit. Est e fa ls. Est e fa ls. Est e fa ls.
Da r e x pre sia lui Luc a e ra un pic pre a reală. Flut urii
a u luc ra t ore suplim e nt a re în st om a c ul m e u. Luc a ne a înt â m pina t îna int e să a junge m la a lt a r și de pe
ba nc a din față a ve nit de la N onno lui un c hic ot ușor.
Poa t e că doa r își juc a rolul. N u a ve a m c he f, da r
a t unc i e ra m c u toții a c t ori buni c â nd t re buia .
Ca ssio e ra c e l m a i bun om a l fra t e lui său. Deodată,
a m a vut o domnișoară de onoa re . Cu t oa t e a c e st e a ,
nim ic nu c ont a de c â t e l .
Luc a i-a st râ ns m â na lui Aide n și a poi fra t e le m e u m ia ridic a t vălurile și m i-a pus un sărut blâ nd pe obra z.
„Dacă t e fa c e să plâ ngi, îl voi om orî și t e voi fa c e
văduvă.” Cuvint e le a u fost rost it e în șoaptă, da r a u
răsunat prin biserică.
Luc a zâ m bi și îl bătu pe spa t e . Am oft a t , a proa pe că
mă prăbușesc de frică. Ce l puțin Luc a a lua t -o c a pe
o glumă. Deși îl cunoștea pe Aide n, e ra se rios.
Apoi Luc a m i-a ofe rit m â na lui și a m lua t -o. El a
de sc ris înt ot de a una a c e a înc re de re și, deși m -a
e ne rva t c â nd ne -a m înt â lnit prim a dată, a hrănit-o pe
a m e a astăzi. Pașii m i-a u fost neclintiți și m i s-a
ridic a t c a pul în t im p c e a m re dus distanța până la
a lt a r unde ne aștepta pre ot ul.
N e -a m înfrunt a t unul pe a lt ul. N e -a rost it c uvint e le .
N e -a m făcut prom isiunile în fața lui Dum ne ze u și a
m a rt orilor.
Vinovăția m i s-a răsucit în pie pt . Ac e st a e st e fa ls.
Ac e st a e st e fa ls. Ac e a st a e st e A
t re ia
c â nt a re
a
fost
uitată
c â nd
Luc a
m i-a
st re c ura t un ine l pe de ge t . O bandă c u dia m a nt și
sa fir a lba st ru. Î na int e să int ru în panică, m i s-a da t
ve righe t a lui.
Câ nd i-a m c e rc e t a t fața, a m urm ura t jos, așa că
num a i e u să-l a ud. „I ne lul lui N onno”.
Oc hii m e i s-a u îndre pt a t spre N onno c a re rânjește pe
st ra na din față. Arăta c e l m a i fe ric it pe c a re l-a m
văzut. Z â m be t ul lui e ra la rg. Oc hii lui întunecați
străluceau, a duc â ndu-m i a m int e de st e le îm pot riva
nopții. Luc a a ve a dre pt a t e . N unt a a st a îi făcea bine .
Am da t din c a p înt r-un mulțumire tăcută pe nt ru t ot
c e făcuse pe nt ru m ine . N u doa r a zi, c i din m om e nt ul
în c a re ne -a m c unosc ut .
În
t im p
ce
pronunțându-ne
pre ot ul
spune a
soț
soție,
și
ult im e le
Luc a
s-a
c uvint e ,
a ple c a t ,
aplecându-și c a pul și buze le lui le -a u a t ins pe a le
m e le , pe c e t luind a fa c e re a noastră.
Gura lui s-a apăsat pe a m e a , a spru, da r ușor.
De vora t oa re și captivantă. Gust ul lui, scorțișoară și
pic a nt , m i-a a m int it de c e va , da r c re ie rul m e u e ra
pre a
t ulbure
pe nt ru a -m i a m int i. Î n sc him b, a m
sa vura t gust ul lui. Lim ba lui s-a înc urc a t c u a m e a și
t oa t e gâ ndurile s-a u e va pora t din m int e a m e a . L-a m
simțit, lăsându-l să mă c onsum e .
M â na lui pe t a lia m e a și gura lui pe buze le m e le se
simțeau c a un c ub de gheață c a re se topește pe
pie le a goală și încălzită înt r-o zi fie rbint e de vară. N u
m -a m put ut de c ide dacă e st e sănătos sa u nu. V a luri
a spre m i-a u t re c ut pie le a .
El e st e un drog.
Dacă nu
pre fe ra t .
e ra m
a t e nt ,
el
ar
de ve ni
drogul
meu
Ca pit ol Doua ze c i si sa pt e
MARGARETĂ
C
a ra nja m e nt e flora le pline de c uloa re a u de c ora t
toată c urt e a din spa t e a vile i lui N onno. Port oc a lii și
lămâii
pa rfum a u
a e rul.
Și
păsările
își
c iripe a u
e nt uzia sm ul c â nt â nd împreună c u m uzic a blândă din
funda l.
Luc a și c u m ine ne -a m m ut a t pe ringul de da ns c a re
a fost a m e na ja t în c urt e a m a re a vile i bunic ului său,
c u ve de ri m a gnific e spre m a re și munți.
Oa m e nii ne -a u văzut da nsâ nd prim ul nost ru da ns c a
soț și soție. At m osfe ra e ra a proa pe supra re a la . O
nuntă mică s-a dove dit a fi nu a t â t de mică până la
urmă. N onno a ve a pre a mulți asociați c a re s-a r simți
jigniți dacă nu i-a r fi invit a t . Așa că iată-ne, o sută de
oaspeți, dați sa u primiți.
Ac e a st a a fost o soluție a t â t pe nt ru Luc a , c â t și
pe nt ru m ine . U n fe l de căsătorie aranjată c u c a re a m
fost de a c ord a m â ndoi. A fost c a m fa ls. Dre a pt a ?
Cu excepția c a zului în c a re t oa t e a c e st e a e ra u fa lse ,
de c e s-a u simțit a t â t de re a le ? Fe lul în c a re Luc a mă
prive a , c u oc hii ațintiți a supra m e a , făcea să se
simtă re a l. Pre a re a l.
N e -a m m ut a t c a unul pe m e lodia unui c â nt e c it a lia n
ve c hi. N u a ve a m o m e lodie și prim a m e lodie sub c a re
ne -a m înt â lnit c u siguranță nu a fost potrivită. M i-a m
put ut doa r im a gina c um a r reacționa a c e st public
tradițional la c â nt e c ul „Fuc k boy” c a prim ul nost ru
da ns. Așa îi spune a m e u prim a dată c â nd ne -a m
int e rse c t a t
drum urile .
M om e nt ul
c â nt e c ului
e ra
oport un și c oinc ide nt pot rivit pe a t unc i.
Cu t oa t e a c e st e a , nu m-aș fi put ut înșela m a i m ult în
privința lui.
„Această priveliște e st e uluit oa re ”, a m a dm ira t , c u
oc hii înmuiați în pe isa jul de vis.
M -a răsucit afară îna int e de a mă t ra ge îna poi, așa că
m -a m înt ors în c orpul lui. Era un da nsa t or lin, da r
a t unc i știam de ja a st a . Î l m a i văzusem da nsâ nd c u
a lt e fe m e i.
„Est e c e a m a i frumoasă priveliște pe c a re a m văzut-o
vreodată”, a fost de a c ord e l.
Z â m be t ul lui ve ne a înc e t , oc hii lui nu se clintiră
niciodată de la m ine și mă prive a u c u o e x pre sie de
ne c it it .
„Îți mulțumesc că m i-a i a dus frații.” Doa m ne , c â nd
mă prive a așa, put e a m să mă t ope sc înt r-o băltoacă
și să c e de z în fața lui. Da r nu aș fa c e -o. Pe nt ru că
a st a a fost fa ls. FAK E „Cum i-a i c onvins?”
Luc a
c hic ot i.
„Au
c re zut
că
te
forțez
să
te
căsătorești c u m ine . Așa că, c a o haită de lupi, s-a u
grăbit să se a sigure că ești în siguranță.”
Am clătinat din c a p. „Încetează să-i batjocorești.”
M i-a a runc a t o privire nevinovată, a bia reținându-și
zâ m be t ul. Doa m ne , a r put e a fi răutăcios de frum os
c â nd a r fi vrut . De ve nise pre a gre u să-l țin la distanță
de braț.
A uit a că a c e st a a fost un a ra nja m e nt re c iproc
a va nt a jos a r fi o greșeală. Ar t re bui să-mi t ot
a m int e sc
de
a st a .
Cum va
Luc a
K ing,
c ore c t ie ,
DiM a uro, de ve nise re pe de un om c a re -m i plăcea, în
loc de un om pe c a re îl disprețuisem. Sinc e r, nu
c re de a m că l-a m urâ t c u adevărat. Oric um , nu l-a m
m a i disprețuit. Poa t e că și horm onii a u a vut c e va de a fa c e c u a st a .
Și-a ridic a t m â na către alții pe nt ru a -i fa c e să se
alăture da nsului. Oaspeții nu a u a vut ne voie de un a lt
ghiont . Au răscolit re pe de ringul de da ns.
„Știu că ești a proa pe de e i”, a răspuns Luc a . „Am
vrut să a i măcar a st a . Î m i pa re rău că nu ți-am a dus
m a m a .”
Am clătinat din c a p. „E m a i bine să nu a i făcut-o.” El
dădu din c a p înțelegând. „De c i îi cunoști pe toți
acești oa m e ni?” a m înt re ba t , sc him bâ nd subie c t ul.
N u a m vrut să mă a ve nt ure z în subie c t ul m a m e i
m e le . Ce l puțin nu astăzi.
Oa m e nii a u m â nc a t , a u râ s și a u da nsa t . Toată lum e a
părea să se dist re ze , în c iuda fa pt ului că nim e ni nu
mă cunoștea. U na pe st e a lt a , ziua a fost a proa pe
perfectă. Am da nsa t c u N onno, a poi c u fie c a re dint re
frații m e i. Până și Ca ssio a c e rut un da ns.
S-a ridic a t , întinzându-și m â na , ia r e u a m a c c e pt a t
fără t ra ge re de inimă. N u e ra c a și c um ne -a m urî,
da r c um va ne -a m îndepărtat m e re u unul de celălalt.
M uzic a a plut it prin briza și noi doi a m da nsa t ,
păstrând
a sigura t -o.
m ult
spațiu
înt re
noi.
Copilul
meu
a
Ca ssio și fra t e le său împărtășeau un a spe c t fizic .
Oric ine c u doi oc hi o put e a obse rva . Se pa re că nu
a ve a m doi oc hi pe nt ru că în ziua a c e e a în V e ga s, în
fața lift urilor și în t im pul a c e le i plimbări, nu m i-a da t
se a m a că mă uit a m la Ca ssio K ing. Luc a a fost
singurul pe c a re l-a m obse rva t . Proba bil că m i-a
îm pie dic a t abilitățile de observație.
Totuși, c hia r și c u asemănarea lor fizică, nu a r put e a
fi m a i diferiți. Luc a e ra m a i im pulsiv și s-a a sc uns
sub st ra t uri de nonșalanță. Ce l puțin a st a a fost c e e a
c e a m a juns să găsesc în ult im a săptămână.
Ca ssio, pe de altă pa rt e , e ra re c e și m a nipula t or.
Dint re c e i doi, Ca ssio e ra proba bil m a i proba bil să se
t ra nsform e în tatăl lor. Proba bil că a fost bine pe nt ru
toată lum e a de pe această lum e că nu a făcut-o,
pe nt ru că inst inc t ul m e u m i-a spus că va fa c e m a i
m ult e ra va gii de c â t a r fi put ut tatăl său vreodată.
— N u-m i spune că nu a i nim ic de spus, soră? M -a m
înțepenit ușor la a c e l t it lu. N u c re de a m că voi put e a
vreodată să mă gâ nde sc la e l c a la un fra t e . — Sa u a i
pre fe ra să-ți spun c um na t a ?
„N u contează pe nt ru m ine ”, a m spus re pe de .
A lăsat să sc a pe . „N u a i înc re de re în m ine , nu?”
„N u m i-a i câștigat e x a c t înc re de re a ”, i-a m răspuns
a spru, a poi m i-a m da t se a m a că nu e ra c ore c t să-i
a runc toată vina pe e l. Si e u a m fa c ut gre se lile de
buna voie . Dacă nu aș fi proc e da t nesăbuit în V e ga s...
Ei bine , indife re nt . I fs nu a r fa c e nim ic din această
sc him ba re . Pe nt ru o dată, a m c re zut c u adevărat că
sunt e x a c t a c olo unde a ve a m ne voie și îm i dore a m
să fiu.
Am da nsa t în tăcere, pașii lui m a i înc e t i de dra gul
m e u.
— Soțul tău mă privește c u privire a , a t a c hina t
Ca ssio, înc linâ nd c a pul în direcția lui Luc a . I -a m
urmărit privire a și, de st ul de sigur, Luc a și-a îngust a t
oc hii pe fra t e le lui m a i m a re , gurind în tăcere: „Mă
m a i de pa rt e ”.
Am clătinat din c a p, zâ m bind, a poi m i-a m înt ors
atenția a supra lui Ca ssio.
„Ce părere a i de spre sc him ba re a num e lui lui?” L-a m
înt re ba t .
M i-a a runc a t o privire gâ ndit oa re .
„Tristă și fericită.” M i-a m
înc runt a t
sprâ nc e ne le
c onfuzie . „Mă buc ur pe nt ru Luc a . Î nt ot de a una a urâ t
toată a soc ie re a noastră c u num e le de fa m ilie K ing. A
fost m a i degrabă fiul m a m e i noa st re de c â t a fost
înt ot de a una a l tatălui nost ru.” Cu siguranță a st a a
fost
împreună c u declarația pe
c a re
m i-a
da t -o
N onno. „T rist pe nt ru m ine pe nt ru că sunt singurul
ne noroc it c a re a rămas c u a c e l num e de fa m ilie
ble st e m a t .”
Bine , a fost neașteptat.
— Ei bine , Áine a re și a c e st num e de fa m ilie a c um , ia m a m int it înc e t . „Și c opiii tăi o vor fa c e . Poa t e o
poți înt oa rc e .”
"Aşa spe r."
M -a st udia t și m i-a lua t t ot c e a ve a m să nu mă uit în
altă pa rt e . Ar put e a fi int im ida nt . Ce rne a la c a re i-a
m a rc a t pie le a pe gâ t și pe m â ini e m a na vibrații de
„nu t e dra c u c u m ine ”. Luc a nu a ve a cerneală vizibilă
în m od de sc his și t re buia să re c unosc , m i-a c a m
plăcut a c e l a spe c t m a i c ura t . Deși știam fără nic io
îndoială, Luc a nu e ra un t ip c ura t . Era un fa rm e c de
băiat rău c a re put e a să-ți topească lit e ra lm e nt e
chiloții.
Aș put e a ga ra nt a pe nt ru a st a . M ic ul nost ru „pic nic ” a
fost c e l m a i t a re luc ru pe c a re l-a m e x pe rim e nt a t de
m ult t im p. Pic nic nu va m a i a ve a niciodată același
se ns.
„Oric um , sc him ba re a num e lui său în DiM a uro e st e
mișcarea corectă. El va pre lua Sic ilia după N onno și
oa m e nii îl vor urm a . El a fost înt ot de a una c e l m a i
fe ric it de a ic i. Ac e a st a e st e c a sa lui.”
Era toată c onfirm a re a de c a re a ve a m ne voie . Și
Sic ilia s-a simțit c a acasă. Viața a funcționat c u
siguranță în m oduri m ist e rioa se .
N onno ne -a sc urt a t da nsul.
M -a lua t de mână, a poi m -a plim ba t prin preajmă
prezentându-mă
t ut uror.
V e rii
lui.
Rude le
lui
îndepărtate. Și a poi c e i câțiva prie t e ni rămași, în
viață.
„Ac e st a e st e Enric o Fe rra ra M a rc he t t i”, a făcut o
int roduc e re . Doi bodygua rzi zăboveau în spa t e le lui.
M i-a m înt ins gâ t ul c a să-i înt â lne sc privire a și... w oa .
Doa r w hoa . N u m a i văzusem niciodată o vulpe
a rgint ie , da r a c e st bărbat e ra de ose bit de a proa pe de
una . Era frum os, c u um e rii la rgi c a re îi um ple a u
c ost um ul Brioni din t re i pie se . Put e re a se rost ogoli
de pe c a dru în va luri.
Pe ric ulos. N e m ilos. Era im port a nt .
N im e ni nu t re buia să-mi spună a st a .
Oc hii lui pătrunzători a u plut it pe st e m ine , părul
a c e la de s, înt une c a t , c u o notă de a rgint ie la t â m ple ,
indic a experiență. A c ont ribuit la atracția bărbatului.
Cu siguranță nu i-a lua t un singur luc ru.
„Eu și tatăl lui a m fost foa rt e buni prie t e ni.”
Am da t din c a p o dată.
Și-a înt ins m â na și m i-a m pus pa lm a în c e a m a re .
"Dom nul. M a rc he t t i, a m spus zâ m bind. Până în a c e st
m om e nt , obra jii mă dor din c a uza zâ m be t ului a t â t de
m ult . "M ult um e sc c a a t i ve nit ."
Luc a a apărut de nicăieri, brațul lui ve nind în jurul
m e u pe nt ru a se odihni de pa rt e a m e a .
„Cu siguranță sunt e m onorați”, a adăugat Luc a pe un
t on re c e .
Oc hii m e i s-a u a runc a t înt re noul m e u soț și dom nul
M a rc he t t i.
Părea
im port a nt ,
da r
nu-i
a uzise m
niciodată num e le până a c um . N u în t im pul șederii
m e le în I t a lia și nic i acasă. Totuși, mi-aș pune viața
în joc că e l fa c e pa rt e din lum e a interlopă. Era o
necruțătoare aspră în privința lui, în c iuda m a nie re lor
sa le ușoare. Era în fa nt om e le c a re pâ nde a u în oc hii
lui.
„N u m i-a r fi ra t a t ”, a spus e l, a propiindu-se , până
c â nd s-a ridic a t de a supra m e a . N u a fost gre u. El
riva liza c u Luc a în mărimea lui. Oc hii lui a u călătorit
pe st e burt a m e a de gravidă. „Ai fost oc upa t .”
Obra jii m i s-a u înroșit. Pa lm a lui Luc a s-a oprit ușor
de um fla re a burt e i m e le .
— Știi c e se spune , a spus Luc a t â râ t or. „N u e st e un
m om e nt m a i bun de c â t pre ze nt ul pe nt ru a a ve a un
c opil.
Și
a c um
că
ne -a m
căsătorit
în
fața
lui
Dum ne ze u, ne -a m re înt ors în ha rurile Lui.”
M i-a m păstrat zâ m be t ul înghețat pe față. I t a lie nii
e ra u
foa rt e
religioși și nu
c re de a m
că dom nul
M a rc he t t i a pre c ia să fie ba t joc orit .
— N onno-ul tău îm i spune că pre ie i im pe riul DiM a uro,
remarcă
M a rc he t t i,
sc him bâ nd
subie c t e le
cu
dezinvoltură. „Și nu m a i ești re ge .”
M â na lui Luc a m -a fre c a t ușor pe umăr. Sus si jos.
Sus si jos. Mișcarea a fost reconfortantă.
"Ast a e c ore c t . Eu și soția m e a ne vom înt oa rc e la
N e w Y ork . T re buie să lic hide z une le c om pa nii a c olo
și să a linie z a c ope rire a . At unc i ne vom înt oa rc e a ic i
să trăim a proa pe t ot t im pul a nului.”
"M inuna t ." M a rc he t t i a zâ m bit , un zâ m be t ne m ilos de
supe rb. Oc hii lui s-a u înt ors la m ine . „Abia aștept să
vă c unosc fiic a și să o văd c um crește.”
I nt e re sul lui pe nt ru fiic a m e a m -a dezamăgit. M i-a m
înc lina t c a pul, st udiindu-l. N u și-a îndepărtat privire a ,
o provoc a re m oc nit oa re în privire a lui re c e , plină de
hotărâre.
„Enric o, mulțumesc pe nt ru că a i pus c uvâ nt ul și m i-a i
susținut dorințele de a -m i ve de a nipot e nt ul căsătorit
în biserică.” N onno a a t e nua t diplom a t ic t e nsiune a .
„Pe ne lope și soția m e a sunt fericiți în ra i, ve ghâ ndule a c um .”
„De sigur, a vâ nd în ve de re că e ra a proa pe m a m a
m e a ”, gâ ndi e l. Câ nd le -a m a runc a t o privire confuză,
m i-a e x plic a t . „Tatăl m e u și N onno a u a vut ide e a
măreață de a ne le ga fa m iliile , punâ ndu-l pe tatăl
m e u să se căsătorească c u Pe ne lope . Din păcate,
a st a nu s-a înt â m pla t niciodată.”
„Totuși, nu a înt re rupt pa c e a pe c a re o a ve a m t im p
de ze c i de a ni”, a spus N onno, c u ba st onul lovind de
pământ. „V om c onsolida relația noastră de lungă
durată a c um .”
Dom nul M a rc he t t i a da t din c a p, a poi c e i doi și-au
c ont inua t discuția în italiană. Cu atenția de pa rt e de
noi, e u și Luc a a m făcut un pa s îna poi.
"De spre c e a fost a ia ?" Am mormăit pe sub răsuflare,
păstrând un zâ m be t t e nc uit pe față. „Cine e st e e l ?”
„Enric o M a rc he t t i e st e o figură foa rt e proeminentă în
Europa și în lum e ”, a spus Luc a , fără să e x plic e
de loc nim ic .
Am m e rs să m a i dansăm îna int e de a fi întrerupți de
o
t ulbura re ,
de
la
țipătul une i
fetițe, în
colțul
îndepărtat a l grădinii. Oc hii t ut uror s-a u îndre pt a t
spre colțul din spa t e , unde părea să fi izbuc nit o
ceartă.
O fetiță a t â rna pe spa t e le unui băiat, c u pum nii e i
bătând pe st e e l.
„Lasă-l în pa c e ”, țipă e a , buc le le e i a urii răsucindu-se
în t im p c e îl love a în c ont inua re . — Îndepărtează-te
de e l sa u t e ... t e mușc, a a ve rt iza t e a , c u oc hii
disperați pe c e i pa t ru băieți.
„Se pa re că pa t ru băieți s-a u a duna t înt r-unul, ia r fa t a
a de c is să lupt e pe nt ru c e i defavorizați”, a obse rva t
a m uza t Luc a .
L-a m prins de mână. „T re buie să ajutăm.”
T ra gâ ndu-l, ne -a m re pe zit spre public ul t ot m a i m a re
din jurul spe c t a c olului. Î n m om e nt ul în c a re ne -a m
străbătut prin mulțime, lupt a se t e rm ina se .
Fetița a fost ridicată în a e r de tatăl e i. Ce l puțin a m
pre supus că e ra tatăl e i. A da t c u pic iorul, de parcă
a r fi vrut să se ducă din nou la băiat. Părul îi e ra
sălbatic, înc a drâ ndu-i c hipul în formă de inimă, ia r
m â inile îi e ra u înc ovoia t e în pum ni m ic i.
Buze le m i s-a u ondula t înt r-un zâ m be t . N u put e a a ve a
m a i m ult de c inc i a ni și se uită c u privire a la băiatul
de doispre ze c e a ni, amenințăndu-l.
— At inge -l din nou, Enzo, și-ți mușc c a pul, m â râ i e a .
— Ba st a , m â râ i tatăl e i. De st ul . — Sa u ve i fi în
t im e out până la vâ rst a de opt spre ze c e a ni.
N u a a uzit amenințarea, c u oc hii pe băiatul c a re s-a
ridic a t și și-a șters gura c u dosul m â inii. A ținut o
privire precaută a supra băieților c a re l-a u a t a c a t .
— Băiatul e st e im pre siona nt , murmură Luc a . „Pa t ru
băieți îm pot riva unuia și e l e st e m a i puțin învinețit
de c â t toți pa t ru la un loc .”
El a a vut dre pt a t e . Oc hii m e i a u călătorit pe st e
băiatul c u părul gros, ne gru, c a re re fle c t a o nuanță
albastră sub lum ina soa re lui. Băiatul e ra tânăr, poa t e
unspre ze c e , da r pomeții proeminenți și oc hii săi m a i
întunecați de c â t noa pt e a de ja lăsau să se înțeleagă
că un bărbat a ve a să devină c ine va c a re t re buia să
rupă inim ile fe m e ilor.
Fie că a vrut sa u nu.
„L-a u a t a c a t pe Am a de o”, șuieră fetița. „T oc m a i
vorbe a c u m ine și a u ve nit în spa t e le lui și a u înc e put
lupt a .”
„Aria Elora Cost e llo, a m spus ba st a .” Fața tatălui e i
se întunecă. „T e -a învățat fra t e le tău să fa c i a st a ? A
lupt a ?" Era lim pe de prin fe lul în c a re și-a st râ ns
buze le , nu voia să-i răspundă. Bătrânul oftă și o
ridică în brațe. „Ce o să fa c c u t ine ?” e l a oft a t .
— N u a fost c ore c t , murmură e a c u o e x pre sie
îndurerată.
Dint r-o
dată,
mulțimea
s-a
despărțit
și
dom nul
M a rc he t t i s-a a propia t . Oc hii lui a u obse rva t situația,
a poi s-a u înt ors spre băiatul micuț Aria și către
băiatul c a re a fost a t a c a t .
— Enzo, Am a de o, înc e pu e l c a lm , da r în t onul lui e ra
o notă de a ve rt iza re . "Ce s-a int a m pla t a ic i?"
Răspunsurile a u ve nit t oa t e în același t im p. De la
băieți, fe m e i și bărbați. Italiană, engleză și altă limbă
pe c a re nu a m înțeles-o.
Singurii c a re nu a u spus nim ic a u fost Aria și
Am a de o.
Fa t a c u buc le sălbatice fila t e de a ur și oc hi albaștri
de sc hisi s-a bloc a t c u Am a de o. Cuvint e ne rost it e a u
t re c ut
înt re
cei
doi,
lum ina
ei
c ioc nindu-se
înt une ric ul lui.
Și c um va știam că înt une ric ul lui îi iube a inocența.
de
Ca pit ol Douăzeci și opt
MARGARETĂ
T
luna de m ie re înc e puse ofic ia l în m om e nt ul în c a re
a m părăsit recepția și ne -a m urc a t în ia ht ul de lux .
T e rm e nul de ia ht nu se pot rive a c u această navă c u
t re i
nive luri
c olora t e
împărțite
t re c e a u
de -a
și
o
lungul
piscină.
Ge a m urile
punții,
a sc unzâ nd
int e riorul de oric e oc hi.
„Doa r noi pe barcă?” l-a m int re ba t pe Luc a .
„Doa r noi și e c hipa jul.”
U nul dint re m e m brii e c hipa jului a apărut în a c e l
m om e nt , ne -a sa lut a t și ne -a dus ba ga je le în suită.
Câ nd a dispărut din ve de re , i-a m a runc a t o privire lui
Luc a . — Două dorm it oa re , nu?
Am a vut m ic ul nost ru int e rludiu în t im pul pic nic ului,
da r nu a m vrut să mă grăbesc în nim ic . Am a vut t im p
și a m vrut să o ia u înc e t .
El nu a răspuns. M -a lua t de mână c â nd ia ht ul
părăsea înc e t de ba rc a de rul. „Lasă-mă să-ți arăt prin
jur.”
m -a m st râ m ba t . „N u sunt t oc m a i plin de grație în
această etapă a sa rc inii.”
„N u te-aș lăsa niciodată să c a zi. Prot e je z c e e a c e
e st e
a l m e u.” Cuvint e le
înt une c a t
și
păcătos,
lui e ra u pline
îm i
t re m ura u
de
c e va
int e riorul.
Ac e a st a t re buia să fie pe de a psa m e a pe nt ru că a m
rămas însărcinată. Corpul m e u a reacționat la Luc a
de ze c e ori și a fost ne voie doa r de o simplă privire
de la e l pe nt ru c a chiloții m e i să se ude c u dove zile
dorinței m e le .
K a rm a e ra o cățea. Î n c a zul m e u, un fe l de cățea c u
chiloți um e d.
N e -a m urc a t în ia ht ul de lux c a re aștepta în Sic ilia și
a t re buit să-mi re a m int e sc să înc hid gura pe nt ru că
mă uit a m în st â nga și în dre a pt a mirată. N u văzusem
niciodată a t â t de m ult lux în viața m e a și nu e ra c a și
c um aș fi c re sc ut în sărăcie.
T urul ia ht ului a dura t pe nt ru t ot de a una . Ce l puțin așa
părea. Pe fie c a re punt e e ra u spații m a ri de loc uit .
Sa loa ne și c a bine lux uria nt e . O suită principală c u un
ja c uzzi și o fereastră c u fund de sticlă către oc e a nul
de de de subt . Și să nu uităm de he liport .
„Al c ui ia ht e st e a c e st a ?” L-a m înt re ba t în t im p c e ne
lua m loc urile în zona c lubului de pe plajă de pe
punt e a de jos.
Oc hii m e i s-a u fix a t la orizont , înt inde re a albastră a
Mării I onic e uluit oa re , c u briza sărată pe fețe.
"A noa st ra ."
„H m m m .”
Am înc his oc hii, gândindu-mă brusc la nuntă și la
c uriozit a t e a m e a de spre M a rc he t t i și relația lui c u
fa m ilia m e a . Reacția lui Luc a față de e l a părut
neplăcută, a proa pe de protecție, c e e a c e a fost
c iuda t , de oa re c e e ra e vide nt că DiM a uro și M a rc he t t i
e ra u apropiați. Da r t re buia să știu dacă a fi în Sic ilia
va fi pe ric ulos pe nt ru fiic a m e a și pe nt ru m ine . N u m aș put e a buc ura de luna de m ie re c u a st a a t â rnâ nd
de a supra c a pului m e u
"T e sim t i bine ?" Luc a m i-a a t ins burt a . Din a num it e
m ot ive , părea să-i placă să-mi atingă burt a . Î n m od
c iuda t , nu m -a de ra nja t . Pie pt ul m i-a flut ura t de
fie c a re dată c â nd l-a a t ins, ia r bebelușul a făcut
capulări suplim e nt a re .
Se părea că și micuța Pe ne lope îi plăcea a t inge re a
lui Luc a . Am înghețat. Pe ne lope ? M i-a m c oborâ t oc hii
spre st om a c și a m știut, doa r știam în a dâ nc ul
sufle t ului, a c e st a e ra num e le fetiței m e le .
— Ce e st e , M a rga re t ?
Oc hii m i s-a u ridic a t spre e l și buze le m e le s-a u
c urba t înt r-un zâ m be t . — Pe ne lope , a m m urm ura t .
„Cre d că a c e st a e st e num e le pot rivit .” Pe c hipul lui
Luc a s-a fulge ra t c e va și m -a m îngrijora t că poa t e sa r de ra nja să-și amintească m a m a lui. "Dacă nu-"
„Î m i pla c e ”, a răpit e l. „N onno a r put e a plâ nge c â nd
a ude .”
N u m -a m put ut abține să nu zâ m be sc . „V a t re bui să-i
spune m să nu plângă, a lt fe l ne vom răzgândi.”
El a zâ m bit . „N onno t e va fa c e să promiți în sâ nge că
num e le c opilului va fi Pe ne lope .”
„Luc a ?”
"Da ?"
„Fra t e le m e u a spus că există o răzbunare înt re
M a rc he t t i și Ca lla ha n. E a de va ra t ?" El a da t din c a p.
„Dacă e st e c a zul, nu pot să st a u a ic i și să-mi pun
c opilul în pe ric ol.”
"Copilul nost ru."
Am oft a t . — Luc a , știi c e vre a u să spun.
„T u și c opilul faceți pa rt e din fa m ilia DiM a uro. V e i fi
m e re u
prot e ja t .
Siguranța
ta
e st e
prim a
mea
priorit a t e .”
l-a m c re zut . Doa m ne a jut a -m a , c hia r l-a m c re zut
Plut ise răm în jurul a c e st ui c ona c pe apă în ult im e le
pa t ruze c i și opt de ore .
Luc a a insist a t să ia u m a st e r suit e pe ia ht . N-aș a uzi
de a st a , așa că, c â nd e ra ora de c ulc a re , m -a m
furișat în prim ul dorm it or de lângă e l și a m a dorm it .
Prin a c ord ne spus, t oa t e luc rurile m e le a u rămas în
suit a principală.
M -a m înt ins t re a z în m ijloc ul pa t ului m a re , zgom ot ul
va lurilor lovind la t e ra lul bărcii liniștitor. Totuși, nu
a m put ut să găsesc som n. St e le le străluceau c a
niște dia m a nt e
prin
fereastră, re fle c t â ndu-se
pe
suprafața întunecată a mării. Neliniștea pe c a re nu o
m a i simțisem de m ult t im p m i-a t â râ t pe șira spinării,
re fuzâ nd să mă la se să mă odihne sc .
Întorcându-mă în pa rt e a cealaltă, a m t ra s pătura
pe st e m ine . M i se simțea pie le a strânsă. St ropire a
constantă a va lurilor m -a înc ura ja t . A ridic uliza t
fa pt ul că dorm e a m singură în pa t ul m e u. Î n luna de
m ie re .
Am a lune c a t de pe pa t furioasă. Uitându-mă la c e a s,
a m not a t ora . Era unspre ze c e noa pt e a . Poa t e că
Luc a e ra încă t re a z și îm i ținea c om pa nie . Desculț,
a m străbătut c a m e ra și a m ieșit pe hol. Abia ze c e
pași și mă a fla m în fața ușii a pa rt a m e nt ului princ ipa l.
Am bătut înc e t în uşă. N ic i un ra spuns. Punâ ndu-m i
m â na pe m â ne rul ușii, a m îm pins pe e l și ușa s-a
de sc his. At unc i a m a uzit st ropit ul c onst a nt a l a pe i
curgătoare. Oc hii m i s-a u îndre pt a t spre ba ie . Ușa
e ra deschisă c u crăpături, lum ina s-a revărsat în
cameră.
„Luc a ?” Am sopt it .
N ic i un ra spuns. Am înghițit în se c în t im p c e pulsul
m i s-a a c c e le ra t și m i s-a bloc a t respirația în gâ t . N u
a r t re bui să o fa c . Era c la r că Luc a e ra la duș. Cu
t oa t e a c e st e a , pic ioa re le m e le s-a u mișcat de ja din
propria lor voință.
El e st e soțul tău , m i-a șoptit m int e a . N u s-a făcut
nic iun rău dacă mă uit a m la soțul m e u.
„M a rga re t .” U n geamăt c hinuit . voc e a lui Luc a . U n
infe rn a izbuc nit prin m ine la sune t ul voc ii lui.
M -a m a propia t din c e în c e m a i m ult de ușa băii. U n
a lt geamăt blâ nd. U n sune t rit m ic a l cărnii m â ngâ ind
c a rne a . Ușa s-a de sc his și Luc a a ve nit la ve de re .
M i s-a oprit respirația și int e riorul m i s-a încleștat.
Foc ul m i s-a a prins în a dâ nc ul st om a c ului și o dure re
pulsantă m i-a pulsa t înt re c oa pse .
M -a m uit a t la mușchii lui sculptați a i spa t e lui, pie le a
alunecoasă și strălucitoare mă făcea uscată și
num a i e l îm i put e a pot oli se t e a . O mână s-a sprijinit
de
pe re t e le
dușului, bicepșii flectați. Î na int e
şi
îna poi. Sus si jos. Părul lui înt une c a t strălucea c u
picături de apă.
Mișcările lui a u fost sa c a da t e și a m jura t că le -a m
simțit
în
m ie zul
m e u.
M i-a m
st râ ns
c oa pse le ,
ignorâ nd pulsațiile c a re m -a u înde m na t să mă alătur
lui.
Oc hii m e i rătăceau pe st e um e rii lui la rgi, pe spa t e le
lui, pe t orsul îngust și pe fundul ăla. I suse , a fost
greșit c a un bărbat să aibă un fund a t â t de m inuna t .
Corpul lui s-a îndoit c u fie c a re mișcare, m â na lui
strângându-și pe nisul în t im p c e
se
prinde a
cu
pum nii. Sus si jos.
S-a
sc him ba t
puțin
și
m i-a m
ținut
respirația,
îngrijora t că a m fost prins. Da r nu a privit niciodată
în direcția m e a , ofe rindu-m i a c um c e a m a i magnifică
ve de re de profil. Șoldurile i se legănau m a i re pe de și
pum nul pom pa m a i t a re . Aș pa ria că viața m e a soțul
m e u a fugit re pe de și dur. Fără milă, rut â nd c a o
fiară.
N u a fost un singur luc ru c a re să nu m i-a plăcut.
U n a lt mormăit. Ca pul i se înclină pe spa t e , c u oc hii
închiși. Ge m e t e le
lui
e ra u
răgușite și răgușite,
seducându-mă. T ra g de m ine .
N u mă put e a m opri să-l prive sc . Gura m e a e ra
uscată, pulsul ra pid și respirația gre a . I nim a m i-a
bubuit sub c oa st e a t â t de t a re , înc â t amenința să le
spargă.
— La na iba , da , ge m u e l, c u bic e psul îndoit . U n
sc â nc e t m oa le m i-a st re c ura t pe buze în același t im p
în c a re e l a zguduit un „M a rga re t ”.
După c e m i-a m a uzit num e le , m i s-a de sc his gura
șocată. Corpul m i s-a
a prins c a
un vulc a n, ia r
păsărica m i-a pulsa t de o dure re pe c a re știam că
num a i e l o poa t e sa t ura .
A ve nit c u un sune t gut ura l, a prinzâ ndu-m i fie c a re
c e nt im e t ru din pie le .
Fără să sc ot un sune t , c a un laș, a m făcut un pa s
îna poi.
Si
a lt ul.
Apoi
m -a m
re pe zit
îna poi
în
dorm it orul m e u.
Î n t im p c e m -a m t â râ t în pa t , im a ginile c u soțul m e u
făcându-se legături s-a u re lua t .
Abia c â nd a m a dorm it m i-a m da t se a m a .
Ave a un pie rc ing pe t ija .
Câ nd m -a m t re zit , e ra m în Gre c ia . Apa e ra a lba st ru
sa fir și lim pe de c a c rist a lul. Am put ut ve de a fundul
oriunde m -a m uit a t . Luc a a ve a de re zolva t niște
t re buri, așa că a m t e rm ina t m ic ul de jun, m -a m dus la
înot și a poi m -a m sc him ba t înt r-o roc hie la rgi.
V re m e a a c oope ra t de c â nd a m ple c a t din Sic ilia și
a m lua t -o c a pe un se m n bun pe nt ru viit or.
M -a m uit a t în depărtare, a dm irâ nd priveliștea. Ca se
văruite în a lb c u acoperișuri a lba st re . M ori de vâ nt .
Munți
în
funda l.
I nsule le
Pa t rok los.
Rămășițele
T e m plului lui Pose idon.
"Ți-e foa m e ?"
Ca pul
mi
s-a
ridic a t ,
înt â lnind
oc hii
lui
Luc a .
I nst a nt a ne u, im a ginile din noa pt e a trecută m i-a u
inva da t m int e a și obra jii m i-a u a rs. Doa m ne , n-a m
văzut niciodată c e va m a i se x y. Ei bine , în afară de
noa pt e a m e a sălbatică din V e ga s.
Am clătinat din c a p, a poi m i-a m c oborâ t oc hii pe
c a rt e , disperată să-mi a sc und je na .
„V re i să m e rgi să e x plore zi în după-amiaza a st a ?”
M -a m îndre pt a t și oc hii m e i i-a u c e rc e t a t fața. —
Linia de coastă?
El a c hic ot it . „Da , c oa st a .”
„Da , m i-a r plăcea să m e rg să e x plore z.”
„At unc i vom e x plora .”
Z e c e m inut e m a i t â rziu, a m st a t pe punt e înt r-o
roc hie albă, ga t a să c obor de pe a c e st ia ht . Luc a a
fost împrospătat și a făcut duș. Arăta c a un m ilion de
dola ri îmbrăcat în pa nt a loni scurți a lbi și t ric ou polo
c u m â ne c i sc urt e de c uloa re a oc hilor lui. Flut urii din
st om a c îm i flut ura u și dorința pe nt ru soțul m e u
t re m ura înt re c oa pse , da r a m ignora t -o.
"Ga t a ?" e l a int re ba t .
Am da t din c a p și e l și-a înt ins m â na . Fața m i-a a rs
din c a uza im a ginilor c e put e a fa c e a c e a mână. Soțul
m e u e ra o priveliște c â nd s-a sm uc it . Da r num e le
m e u de pe buze le lui e ra c e e a c e mă destrămase.
„Est e t ot ul în regulă?”
Am clătinat din c a p, c la rific â nd im a ginile . „Da , t ot ul
e st e pe rfe c t .”
Am zâ m bit și l-a m lua t de mână. Ai c re de că sunt e m
un c uplu căsătorit fe ric it , nu doi străini c a re a u a juns
la o înțelegere. El mă a jut a , ia r e u îl a jut a m pe e l.
Cu excepția fa pt ului că m i s-a părut m a i m ult . M ult
m a i m ult de c â t a t â t .
T e nde rul ne -a
lăsat pe
țărm și a m
înc e put
să
explorăm. Î m i făcusem pa rt e a m e a de călătorie c u
părinții m e i, da r nu vizit a se m niciodată Gre c ia . Ca se
văruite în a lb, c u obloa ne și acoperișuri a lba st re ,
m a ga zine , oa m e ni... e ra m ult m a i bine de c â t oric e
reclamă sa u c a rt e poștală de călătorie. N e -a m lua t
t im pul să explorăm, să fa c e m vit rine , une le m a ga zine
în c a re m e rge a m , a lt e le t oc m a i t re c e a u pe lângă e le .
"Vă pla c e ?" a înt re ba t Luc a . Arătă spre un frum os
c olie r din a ur de douăzeci și pa t ru de c a ra t e , c u un
pa nda nt iv c u un de sign a nt ic pe c a re num a i a c e st
m a ga zin loc a l îl c re a . Î n fie c a re m a ga zin în c a re
int ra m , Luc a voia să-mi c um pe re c e va , ia r e u a m t ot
re zist a t . Da r a c e st a , m -a prins.
„Est e
frum os”,
i-a m
spus.
„Da r
sunt e m
doa r
cumpărături de vit rine .”
„O vom lua ”, i-a spus e l proprie t a rului m a ga zinului.
„Luc a , e pre a m ult ”, i-a m spus. Deși oc hii m e i s-a u
t ot înt ors a supra e i. N u văzusem niciodată așa c e va .
„Î n plus, nic i măcar nu port bijut e rii.”
Luc a a ignora t prot e st e le m e le . El a ve nit în spa t e le
m e u, m i-a pus c olie rul în jurul gâ t ului și m i-a sărutat
c e a fa în t im p c e și-l prinde a .
„Purtă-l pe nt ru m ine .” Î n t im p c e șopti c uvint e le , gura
lui s-a mișcat de -a lungul pie lii, respirația lui fie rbint e
pe gâ t ul m e u trimițându-mi fiori pe șira spinării. "Vă
rog."
Buze le lui m i-a u prăbușit pie le a , inim a m i-a a c c e le ra t
și dorința s-a a prins. A fost c hia r a t â t de ușor să-ți
pie rzi c a pul pe nt ru c ine va ? Asa se pa re . T ot c e
t re buia să fa c a fost să văd c um soțul m e u se
m a st urba sub duș.
"Bine ." Ac ordul m e u a fost fără sufla re și pie pt ul îm i
bătea c u o emoție ciudată. "Mulțumesc."
Mână în mână, ne -a m pie rdut print re loc a lnic i. T ine rii
loc a lnic i nu ne -a u sc ut it nic io a doua privire , da r c e i
m a i în vârstă ne opre a u și vorbe a u c u noi de parcă
ne cunoșteau de a ni de zile . Sinc e r, nu m i-a m put ut
a m int i ult im a dată c â nd m -a m dist ra t a t â t de bine .
În
t ot
re st ul
după-amiezii,
de ge t e le
m e le
au
c ont inua t să se întindă după c olie re , ve rific â nd să
văd dacă m a i e ra a c olo. Și de fie c a re dată, inim a m i
s-a um fla t .
A fost o cădere ușoară.
Ca pit ol Doua ze c i si noua
LU CA
T
două săptămâni.
Era m căsătoriți de două săptămâni și e ra m a m â ndoi
încă în viață. A fost un se m n bun. Poa t e că noi doi
a ve a m un viit or în față.
De fa pt , dacă m -a i înt re ba t , a u fost c e le m a i bune
săptămâni din înt re a ga m e a viață.
M a rga re t și c u m ine int ra se m înt r-o rutină. Luc rurile
a u fost bune . Da r t ot t im pul, în fundul minții m e le , a
pe rsist a t un se nt im e nt . Poa t e a fost pa ra noia . Sa u
fric a de a nu o pie rde a c um că în sfârșit o prinse se m .
Sinc e r, nu a m vrut să-mi a duc soția îna poi la N e w
Y ork . Am vrut să o la s în Sic ilia c u N onno, da r nu a
vrut . Oa m e nii s-a r înt re ba și e i. N u e ra m ge nul c a re
să mă de spa rt de c e e a c e e ra a l m e u.
Și M a rga re t DiM a uro e ra a m e a . Era a m e a din t oa t e
punc t e le de ve de re .
A fost din m om e nt ul în c a re l-a m înjunghia t pe tatăl
meu
pe nt ru
ea.
Pe nt ru
a -i
sa lva
viața. N u
mă
așteptam să o văd din nou. Ea nu fuse se niciodată în
pla nurile m e le .
Cu t oa t e a c e st e a , nu aș put e a fi m a i fe ric it că s-a
furișat în T e m pt a t ion c u toți acești a ni în urmă. Ea
m i-a sc him ba t înt re gul c urs a l vieții.
Ea e ra singurul luc ru c a re m e rit a a vut . Ea și c opilul
nost ru.
Luc ra se m c u sârguință la înființarea a c e e a c e
a ve a m ne voie pe nt ru a spăla ba nii din a fa c e re a pe
c a re a ve a m să o c onduc în Sic ilia . N u a m vrut c a
nim ic
din
t oa t e
a c e st e a
să-mi
atingă
a fa c e rile
le git im e , așa că a dura t m a i m ult de c â t m i-a plăcut.
Da r soția m e a nu s-a plâ ns.
Și-a făcut t im p să se
întâlnească c u Áine . Au
orga niza t o e x c ursie de cumpărături pe nt ru c a e a să
poată obține t ot c e a ve a m ne voie pe nt ru micuța
noastră Pe ne lope . Ea prot e st a se că c a rdul Am e x
ne gru e ra pre a m ult , da r e u nu a m fost de a c ord.
Doa r c e e st e m a i bun pe nt ru fetița m e a .
Ce a m a i bună pa rt e a zile lor m e le a u fost c ine le c u
soția m e a .
Ea a pre fe ra t să st e a acasă. Cină și un film , spune a
e a . N u put e a să gătească pe nt ru ra ha t , așa că
c om a nda m â nc a re la pa c he t , a poi, după c e m â nc a m ,
mă t â ra pe c a na pe a , pune pic ioa re le pe m ine și
pune a un film ve c hi.
S-a r pie rde în film . Și e u? T ot c e a m simțit și a m
m irosit a fost e a . Am așteptat c a e a să fie pregătită,
să facă următoarea mișcare. N u a m vrut s-o îm ping,
da r nu se put e a ne ga această atracție sfâ râ it oa re
c a re se crează înt re noi.
Câ nd a m pășit în pe nt house , m irosul de c a rne prăjită
și rozm a rin m i-a c uprins c a le a .
„I ubit o, sunt acasă”, a m țipat e u, zâ m bind c a un
prost . „Bucătăria e st e
încă în pic ioa re
și c e va
m iroa se de lic ios.”
Soția m e a și-a sc os c a pul pe ușa bucătăriei, c u o
spatulă în mână.
„Î n sfârşit”, a ra dia t e a . „V ino a ic i și sc oa t e această
tavă din c upt or. N u mă pot a ple c a c u burt a a st a
uriașă.”
Am c hic ot it c â nd e a a dispărut în bucătărie și m -a m
mișcat, urm â nd-o.
Câ nd a m int ra t , a e x c la m a t e a . „T a da .”
Măsuța e ra pregătită c u va se pe c a re nu știam că a m
și două lumânări în m ijloc .
„U a u, pa re
rom a nt ic ”, a m
spus zâ m bind. „N u a
t re buit să muncești a t â t de m ult c a să mă se duc i,
soție. T ot c e a m ne voie e st e un sărut și sunt a l tău.”
Am înt ins m â na spre una dint re jumătățile de c a rt ofi
prăjiți c â nd e a m i-a da t m â na .
„Așteaptă până la cină”, a c e rt a t e a , da r zâ m be t ul e i
a st ric a t t ot ul.
Din fe ric ire , c a rt oful e ra încă în mână, așa că l-a m
băgat în gură. A fost de lic ios.
„Câ nd a i învățat să gătești?”
„Em isiune de gătit”, a e x c la m a t e a . „Știați că există
e m isiuni de gătit? Ca adevărate e m isiuni de gătit.
Poți găti împreună c u e i!”
a m c hic ot it . "Am fa c ut ."
N u că aș fi văzut m ult e .
„Oric um , m -a
a jut a t
să a dun t oa t e
a st e a . Dacă
scoateți fript ura , o put e m t e st a . Am c om a nda t și
chineză în c a zul în c a re a c e st luc ru nu reușește.”
Apăsându-i un sărut pe obra z, a m c hic ot it . „M iroa se
de lic ios, așa că c re d că c hine za va fi o opțiune.
Ac um du-t e jos. L-a m lua t de a ic i.”
— Luc a , protestă e a . „Eu sunt soția.”
„Și e u sunt soțul. Ac e st a e st e un pa rt e ne ria t și nu
vre a u să se înt â m ple nim ic soției m e le și c opilului
nenăscut.”
S-a
t ulbura t
și obra jii i s-a u înroșit int e ns. S-a
înt â m pla t de fie c a re dată c â nd mă re fe re a m la c opil
dre pt a l m e u. Era a m e a , da r M a rga re t nu știa încă.
Ea s-a așezat, ia r e u a m cărat t a va m a re de se rvire
c u friptură, c a rt ofi și mazăre. Am săpat și fie m i-a
fost foa rt e foa m e , fie soția m e a a gătit sub c ont rol.
„Est e bine , soție”, i-a m c om plim e nt a t că gătea. „M a i
bine de c â t un re st a ura nt .”
"Mulțumesc." M i-a ofe rit a c e l zâ m be t c a re a a vut
put e re a de a mă a duc e în ge nunc hi. „Ca re e st e fe lul
tău de m â nc a re pre fe ra t ? Poa t e voi înc e rc a a st a în
c ont inua re .”
Am re zist a t im pulsului de a o ridic a și de a o așeza în
poală.
Dacă
atrăgătoare,
t e m pe ra m e nt a la
a m a bila
M a rga re t
M a rga re t
e ra
de -a
e ra
dre pt ul
irezistibilă.
„Repară ra violi de ric ot t a de casă și inim a m e a e st e
pe nt ru
t ot de a una
e nt uzia sm ul e i.
a
t a ”,
i-a m
spus
a m uza t
de
Î nt inse m â na după t e le fonul e i și int roduse c e va în
e l.
Câ nd m i-a m înc lina t sprâ nc e a na , e a a e x plic a t : „U it
t ot ul. I a u notă de a st a .”
Odată mulțumită, și-a pus t e le fonul de opa rt e și și-a
înt ors atenția a supra m e a .
"Cum a fost ziua voastră?" întrebă e a în t im p c e tăia
m â nc a re a . „Îți fa c i progre se în a fa c e rile t a le ?”
M i-a m înghițit m â nc a re a îna int e de a răspunde. „Da ,
înc e t , da r sigur. Ți-e dor de Sic ilia ?
Buze le e i se curbară înt r-un zâ m be t blâ nd. "Eu sunt .
Și N onno.”
M i-a m înc lina t c a pul c re zâ nd că glum e a , da r părea
serioasă.
„Pot să-l înt re b dacă a r fi int e re sa t să ne vizit e ze un
pic ?” Am ofe rit .
Ea clătină din c a p. „Î i pla c e a t â t de m ult a c olo”, a
răspuns e a . „N u-l fa c e să sufe re prin a c e st c irc
m it ropolit a n.
Odată
ce
terminăm
a ic i,
ne
vom
înt oa rc e a c olo.”
"Și c um a fost ziua t a ?" Am înt re ba t . „Pe lângă
pregătirea a c e st e i m e se de lic ioa se .”
Ea a ridic a t din um e ri. "A fost bine . Frații m e i a u
t re c ut pe a ic i pe nt ru o vizită rapidă.” Și-a da t oc hii
pe st e c a p, da r e x pre sia e i blândă a c a m st ric a t -o.
„T re buia u să se a sigure că a c e st loc e st e sufic ie nt
de de c e nt .”
M -a părăsit un suflu sa rdonic . „Au găsit că lipsește?”
„T yra n și K yra n s-a u opus la t ot ”, a re c unosc ut e a .
„Aide n le -a înc his. El a spus că se c urit a t e a e st e de
t op și că loc ul e st e foa rt e frum os. Î n plus, pa re să fie
singurul c a re recunoaște că vom loc ui în Sic ilia .
Ge m e nii a u de c is să ignore t ot ul împreună. Aide n a
spus că nu sunt fericiți că mă a u să loc uie sc a t â t de
de pa rt e .”
„Pot ve ni în vizită”, a m a sigura t -o. Câ nd m i-a a runc a t
o
privire
dubioasă,
am
c ont inua t .
„Ți-am
spus,
M a rc he t t i nu îți va fa c e rău ție și nic i fraților tăi.”
— Da r îl va răni unc hiului?
am
ridic a t
din
um e ri.
„Mă
tem
că
grațiile
lui
M a rc he t t i nu se e x t ind a supra unc hiului tău. Și-a uc is
fra t e le geamăn și a st a va rămâne o pastilă amară
până la m oa rt e a lui.
Ea a oft a t și s-a înt ors să-și mănânce m â nc a re a .
Odată c e a m t e rm ina t , a m curățat m a sa împreună.
Ea a clătit va se le , ia r e u le -a m pus în mașina de
spălat va se . De parcă a m fi făcut-o de un m ilion de
ori.
„Sunt surprinsă că mă ajuți la curățare”, a spus e a ,
sprijinindu-se de bla t și ștergându-și m â inile , în t im p
c e mă prive a .
„Bunic ii m e i a u făcut echipă în bucătărie”, i-a m spus
în t im p c e înc hide a m ușa mașinii de spălat va se . „N u
c ont a că e l e ra șeful m a fie i sic ilie ne . Acasă, a fost
soț și tată.”
I -a m înfășurat un braț în jurul t a lie i și a m c ondus-o
spre c a na pe a . Era pre a de vre m e pe nt ru c ulc a re .
Obra jii e i e ra u înroșiți c â nd îm i a funda m c a pul.
„Plănuiesc să m e rg pe urm e le lui N onno.”
Luâ nd t e le c om a nda , m -a m așezat pe c a na pe a și e a a
urm a t e x e m plul, a poi și-a da t jos pa nt ofii și i-a m
ridic a t pic ioa re le , punâ ndu-le în poală.
Ea a sc os un oft a t în m om e nt ul în c a re de ge t e le m e le
s-a u înfăşurat în jurul gle zne i e i um fla t e . Am pornit
t e le vizorul și a re ve nit im plic it la ult im ul c a na l
viziona t . Ca na lul T CM c a re re da u film e ve c hi.
Fața lui Aubre y H e pburn a um plut e c ra nul. Rom a n
H olida y a juc a t .
„Ah, îm i pla c e a c e st film ”, a re c unosc ut e a , c u oc hii
ațintiți pe e c ra n.
a m c hic ot it . „Știu, a i văzut-o doa r de ze c e ori și c e va
de c â nd ne -a m căsătorit.” Ea zâ m bi, răsucindu-și
gle zna .
Întinzându-și
pic ioa re le .
"Doa re ?"
Am
înt re ba t .
Ea clătină din c a p. — M a i m ult un inc onve nie nt ,
murmură e a , înc hizâ nd oc hii.
A o a t inge a fost c hinuit or și o înc â nt a re în același
t im p. Dacă a t inge re a gle zne lor um fla t e a le soției
m e le îm i dădea gre u, e ra m a t â t de de pa rt e înc â t nu
m a i a ve a m șanse să mă înt orc vreodată. Da r dacă
a st a a r fi fost e a dispusă să ofe re deocamdată, aș
a c c e pt a .
„Doa m ne , ești bun c u m â inile t a le ”, șopti e a .
Oc hii e i s-a u de sc his c â nd își dădu se a m a c um suna u
a c e le c uvint e .
„Mulțumesc, Be lla . Mă buc ur să a ud a st a ." Am
zâ m bit
mulțumit.
„Sinc e r,
am
fost
de st ul
de
dezamăgit că nu a i ve nit să mă ve zi în c a m e ra m e a
din luna de m ie re .”
I -a m
simțit c orpul
înțepenit, da r
nu
și-a înt ors
privire a . N u, nu M a rga re t . Privire a e i s-a înt â lnit c u
c a pul m e u.
„N u m i-a m da t se a m a că știi”, a re m a rc a t e a în t im p
c e c ont inua m să-i m a se z gle zne le .
„V ine odată c u profe sia ”, a m spus. „Sa u aș fi m urit
de m ult e ori.”
Ea a c hic ot it . — Cre zi că t e vre a u moartă?
„Ei bine , m -a i împușcat o dată”, i-a m a m int it .
Dându-și c a pul pe spa t e , e a a râ s, ia r e u nu m -a m
put ut abține să nu râ nje sc .
— Să nu-ți fa c i griji, Luc a . N u vre a u să-ți pie rd
m â inile , așa că nu t e voi împușca din nou.”
M i-a m a funda t c a pul. „Est e bine de știut, soție. Ac um
spune -m i.
Ți-a
plăcut
să
mă
privești
c um
mă
m a st ure sc ?”
Obra jii lui M a rga re t s-a u înroșit purpuriu și i-a m văzut
sfâ rc urile sc lipind prin m a t e ria lul subțire a l roc hie i.
„A
fost
de st ul
de
c a ld”,
a
re c unosc ut
ea,
surprinzându-mă. T oc m a i c â nd c re de a m că nu poa t e .
„Știai că există c luburi de se x unde poți să ve zi
oa m e nii fa c se x și a lt e a se m e ne a luc ruri?”
—
Am
făcut-o,
i-a m
spus,
păstrându-mi
voc e a
uniformă. — Ai m a i fost la vre unul?
Ge lozia m i-a st re c ura t prin ve ne c a ot ra va .
"N u." Ea oftă, întorcându-și atenția îna poi pe e c ra n.
Pe nt ru c â t e va m inut e , e a a rămas tăcută. "Ai?"
— Am , a m re c unosc ut . Ea se îndreptă. „Î na int e să t e
trezești t ot ul, a fost doa r în treacăt.”
"U nde ?" a c e rut e a să știe.
„Există un c lub e x c lusiv a ic i în oraș”, a m spus. „Est e
doa r pe bază de invitație. Bolt a Euforie i.”
Oc hii
i
se
mariră.
"Oh
Doa m ne .
Într-adevăr?
Pa rt ic ipa re a la a c e l c lub c e l puțin o dată e st e pe
list a m e a de luc ruri.” Ac e st a a fost ult im ul luc ru la
c a re mă așteptam să iasă din gura e i. "Ce ?" întrebă
e a defensivă. „Spune -m i că nu a i o listă de luc ruri.”
Am st udia t -o.
„Mă interesează m a i m ult c e a lt c e va se află pe list a
t a ”, a m gâ ndit e u.
Ea se lăsă pe spa t e pe c a na pe a . „Îți spun dacă
înc e pi din nou să-mi m a se zi gle zne le .”
Oc hii m i-a u c oborâ t și m i-a m da t se a m a că de ge t e le
m e le s-a u prins de gle zna e i, fără să o m a i m a se ze .
Am re lua t mișcările c irc ula re , m a sâ ndu-i pic ioa re le ,
de ge t e le roșii strălucitoare și a poi îna poi la gle zne .
„Aștept”, i-a m re a m int it . S-a uit a t la m ine c u o
sprânceană ridicată. — Pe nt ru re st ul list e i t a le , a m
c la rific a t .
„Rom a e ra pe list a m e a de luc ruri”, a răspuns e a .
„Da r l-a m văzut. Club de se x . Învață să joc i șah.
Vedeți a urora nordică.” Ea t ra se a dâ nc a e r în pie pt ,
a poi expiră. „Sunt m a i m ult e , da r nu-m i a m int e sc în
a c e st m om e nt .”
A urm a t tăcerea. N u a dura t m ult până c â nd oc hii e i
s-a u lăsat să cadă și să adoarmă, c u Rom a n H olida y
juc â nd pe funda l și c re ie rul m e u m unc ind e ne rgic
pe nt ru a -i fa c e list a de găleți.
Ca pit ol T re ize c i
MARGARETĂ
F
râ sul lui At he r a m urit .
Foa ie rul se simțea de rău a ugur și înt une c a t . Doa r că
ra ze le de soa re se revărsau prin fe re st re . N u arăta
a lt fe l de c â t de obic e i. Da r a poi a făcut-o. Câ nd a m
pășit în e a .
Pre ze nt ul m i-a st râ ns pie pt ul. Z iua înc e puse a t â t de
bine . T a t a a ve nit și m -a lua t de vre m e de la școală. A
spus că e st e t im pul nost ru spe c ia l și că vom lua
înghețată. N e -a m pe t re c e ziua singuri. Doa r e u și e l.
U ne ori, t a t a nu părea fe ric it în c a sa noastră. Părea
m e re u fe ric it în c a sa unc hiului J a c k , da r m a m a ura
a c olo.
M i-a m scăpat ruc sa c ul de la școală la pământ și a m
așteptat. De obic e i, frații m e i mă a t a c a u. Sa u m -a
c e rt a t m a m a .
Cu t oa t e a c e st e a , nim ic nu s-a înt â m pla t astăzi. Fără
mamă. Fa ra fra t i. Doa r o casă liniștită. Da r afară e ra
o mașină ciudată. Știam că și t a a obse rva t a st a .
M -a m uit a t la tatăl m e u. „U nde sunt toți, t a ?” a m
înt re ba t .
Sprâ nc e ne le îi e ra u înc runt a t e și e x pre sia strânsă.
Era a le rt , ținându-mă c hia r lângă e l.
„Amintește-ți, iubire . Frații tăi sunt în tabără, spuse
e l c u o voc e calmă. Cu t oa t e a c e st e a , nu se pot rive a
c u e x pre sia lui. Ce va nu e ra în regulă. „V om fi doa r
noi t re i. V om fa c e c e va spe c ia l.”
„Am uit a t ”, a m mormăit e u. „O să-mi fie dor de e i.”
Ge m e nii și Aide n a u fost supe r inteligenți, ia r t a i-a
t rim is înt r-o tabără pe nt ru c opii vrăjitori. Am sc os un
oft a t gre u. Mi-aș fi dorit să m e rg c u e i. Am vrut să fiu
int e lige nt c a e i
M â na m a re a tatălui m i-a ve nit la c a p și m -a t ra s de
coadă. „Știu, da r vor fi acasă în c urâ nd.”
Spărgerea st ic le i ne -a surprins pe a m â ndoi.
Pașii m e i se mișcau de ja , a le rga u c â nd brațele
tatălui m e u m -a u prins în jurul t a lie i m e le . El a
clătinat din c a p, strânsându-mă st râ ns.
— Du-t e afară, M a rga re t , ordonă e l pe un t on st ins.
„Și a sc unde ”.
I nim a m i-a bătut re pe de , rănindu-mi pie pt ul.
„Cine e a ic i, t a ?” Am sopt it .
M -a a puc a t de braț și m -a îm pins spre uşă, brusc . Și
t a nu a fost niciodată dur c u m ine , doa r c u băieții.
— Du-t e a sc unde -t e , șuieră e l c u o voc e joasă.
"Ac um ."
Asc ult â ndu-i, m -a m re pe zit la ușa pe c a re t oc m a i a m
t re c ut și pașii m i-a u zguduit . M i-a fost frică pe nt ru e l.
Dacă a ve a ne voie de a jut orul m e u?
M -a m uit a t pe st e umăr e x a c t la t im p să-l văd pe Da
scoțând un pist ol, a poi urc â nd înc e t scările. Și-a
păstrat pașii tăcuți, t â râ ndu-se în sus. Văzusem a rm e
toată viața, da r nu-l văzusem niciodată pe Da ținând
unul în mână și c u siguranță că nu le folosește.
V e de re a m e t a lului re c e m i se usucă gâ t ul și m i se
răcește sâ nge le .
Rămânând lipită de loc ul m e u, a m văzut um bra
tatălui m e u depărtându-se din c e în c e m a i m ult de
m ine . Sâ nge le îm i bubuia în ure c hi și inim a m i-a
bubuit a t â t de t a re , înc â t m -a durut . Am mormăit
c uvint e dist orsiona t e a le une i rugăciuni pe c a re
Aide n mă învățase. Am a juns până la sfârșitul
prim ului ve rs doa r c â nd t a t a s-a oprit , a poi s-a da t
îna poi c u un pa s.
„Ce na iba ...” L-a m văzut încă ținând pist olul în t im p
c e își înt inde a brațul. Da r e l nu trăgea.
De c e nu trăgea dacă e ra un t ip rău?
Ba ng. Ba ng. Ba ng.
T rupul tatălui m e u s-a prăbușit pe scări și un țipăt
scăpat
m i-a
de
pe
buze .
Bufnitură.
Bufnitură.
Bufnitură. A c ont inua t și m a i de pa rt e , c orpul m a re și
put e rnic a l tatălui s-a rost ogolit pe t re pt e pe nt ru
t ot de a una , c â nd de fa pt t re buia să dure ze doa r
c â t e va se c unde .
A a t e riza t pe spa t e , c u două gloanțe în pie pt și unul
în gâ t .
M -a m uit a t înghețat la pa t a de sâ nge c a re înflorește
pe pie pt ul lui Da . Sâ nge le s-a a c um ula t ra pid în jurul
lui c a o m a re roșie.
Gâ fâ i, c u oc hii pe m ine . Groază. T e roa re . Frică. Am
privit c orpul put e rnic a l lui tatăl m e u c hinuindu-se să
se
miște, c â nd pașii a u bătut pe
pode a ua
marmură. Bufnitură. Bufnitură. Bufnitură.
de
Fie c a re sune t se st inge a sub bâ zâ it ul din ure c hile
m e le .
„R-fugi”, a gâ lgâ it e l. S-a lupt a t să trăiască. S-a
c hinuit să se ridic e , da r c orpul lui e ra pre a sla b. Apoi
ra m a lui a căzut îna poi și a m văzut c um viața se
st inge a din oc hii lui.
M i-a răcnit sâ nge le . Lic hidul m i-a pic ura t pe de ge t e
și oc hii m i-a u c oborâ t și a m c onst a t a t că m i-a m înfipt
unghiile în pa lm e a t â t de t a re înc â t sâ nge re a m .
O pe re c he de c izm e ne gre a u lovit c a da vrul tatălui
m e u.
„Bună scăpare”, râ nji bătrânul.
At unc i m -a m t re zit în sfârșit din st upoa re . M -a m
sc him ba t să fug, da r e ra pre a t â rziu. O mână
încolăcită în jurul gâ t ului m e u.
„U nde a le rgi, fetiță?” toarcă e l, ridicându-mă în a e r.
De ge t e le m e le s-a u ghe a re de înc he ie t ura lui. Am
gâ fâ it după a e r în t im p c e mă purt a , c u pic ioa re le
a t â rnâ nd de pământ. T rupul tatălui m e u e ra c hia r sub
m ine . Am vrut să-l îmbrățișez. Am vrut să-l sa lve z.
Da r dispăruse.
Picatură. Picatură. Picatură.
O lamă re c e s-a apăsat pe gâ t ul m e u.
Am lovit și a m da t c u ghe a re le . At unc i a m văzut-o pe
m a m a m e a . Fața e i e ra mânjită c u sâ nge , la c rim i și
m a c hia j. Era înt r-o cămașă de noa pt e . Era m ijloc ul
zile i. De c e e ra în cămașă de noa pt e ?
„M a m a ”, m -a m sufoc a t , fie c a re silabă mă dure a
gâ t ul. Ea nu s-a mișcat.
V e de re a m i s-a e st om pa t . Conștiința m i-a a lune c a t .
U n vuie t put e rnic a izbuc nit prin c e a t a din c re ie rul
m e u. Corpul m i s-a sm uc it .
Cădere. Cădere. Căzut.
Ca pul m e u a lovit pode a ua t a re de marmură și lum e a
s-a înt une c a t .
M -a m
t re zit
c u tresărire, cearșafurile mătăsoase
lipindu-m i de pie le a transpirată. T e roa re a și-a înt ins
pâ nza
prin
fie c a re
c e nt im e t ru
al
c orpului
m e u.
Re spirâ ndu-m i, m -a m uit a t la t a va nul pe nt house -ului
lui
Luc a .
V isul
s-a
înt ors
m e re u
în
m om e nt e
întâmplătoare. Era c e va din e l c a re îm i lipse a , da r nu
put e a m să pre c ize z c e .
M e m oria a durut . Revelația nu m -a surprins, da r
totuși m -a durut . M a m a nu m -a prot e ja t . N u-i păsa de
T a . Î i păsa doa r de e a însăși.
Pe nt house -ul e ra a c ope rit de înt une ric . Ex a c t c a
vise le m e le . Coșmarul de c a re nu-m i plăcea să-l
a m int e sc .
Privind la c e a s, a m obse rva t că e ra doa r unspre ze c e
noa pt e a . A fost linist e . M ult pre a liniștit. Luc a a ve a
de obic e i t e le vizorul a prins fie în sufra ge rie , fie în
dorm it or.
Pe nt ru zgom ot , a spus e l.
O mică fulge ra re de dezamăgire a izbuc nit în pie pt ul
m e u.
Ave a
o
noa pt e
cu
o
altă
fe m e ie ?
N ic io
înșelăciune nu e ra o condiție a a c ordului nost ru, da r
poa t e s-a săturat să mă aștepte. Abia a c um m i-a m
da t se a m a c â t de m ult a înse m na t pe nt ru m ine
fide lit a t e a în căsnicia noastră.
Ene rgia neliniștită m i-a c urs prin ve ne . Î nc e rc â nd
hotărât să-mi înc hid m int e a , m -a m înt ors de o pa rt e
și m -a m uit a t pe fe re a st ra m a re , orizont ul orașului
pâ lpâ ind de lum ini. Loc uise m în N e w Y ork toată
viața, da r nim ic nu se simțise la fe l de bine c a Sic ilia .
Brusc , a m ra t a t nopțile liniștite a c olo. M i-a fost dor
de străzile înt une c a t e și de sune t ul îndepărtat a l
va lurilor c a re se izbe sc de țărm. Chia r și lim ba pe
c a re nu a m înțeles-o. Era m a i liniștitor de c â t bâ zâ it ul
c onst a nt a l a c e st ui oraș m e t ropolit a n.
După o oră de zvâ c nire , a m renunțat la som n. Luc a
e ra în m int e a m e a și nu put e a m găsi odihnă. N u până
nu l-a m sc os din m int e .
Cu un oft a t e x a spe ra t , a m a runc a t păturile și a m
a lune c a t din pa t . Luâ nd cămașa de noa pt e , a m
îmbrăcat-o și a m m e rs pe holurile înt une c a t e până în
bucătărie. Lum ina lunii se revărsa prin fe re st re le din
pode a până în t a va n și lum ina dula purile gri și a lbe .
Am de sc his frigide rul și a m lua t re c ipie nt ul c u la pt e .
Luc a
a
insist a t
să-mi
ia u
la pt e
orga nic
și
ne pa st e uriza t pe nt ru m ine . Câ nd l-a m t urna t înt r-un
pa ha r, buze le m e le s-a u c urba t înt r-un zâ m be t blâ nd,
gândindu-mă la gâ ndire a lui. N u m i-a m im a gina t
niciodată că voi a junge a ic i c u fiul lui Be nit o K ing.
Odată c e l-a m da t jos, a m clătit pa ha rul în chiuvetă.
Î n t im p c e m -a m a ple c a t să pun pa ha rul în mașina de
spălat va se , a m obse rva t strălucirea slabă c a re
ve ne a din dorm it orul lui Luc a de pe holul opus. Câ nd
a m a juns, a insist a t c a dorm it oa re le noa st re să fie pe
la t urile opuse a le pe nt house -ului lui, susținând că se
trezește a de se a până t â rziu în noa pt e și nu voia să
mă trezească.
N u m -a m gâ ndit la nim ic . Da r a c um , e zit a re a m i-a
st re c ura t prin ve ne . Dacă a r fi insist a t a supra a st a ,
c a să poată a ve a o altă fe m e ie în pa t ul lui și a poi să
o st re c oa re pe ușă îna int e să mă t re ze sc vreodată?
U n geamăt sla b răsună în a e r.
Corpul m e u s-a înc ins a lb, a poi a înghețat c â nd m ia m da t se a m a c e se put e a înt â m pla în spa t e le a c e le i
uși. Furia m -a ondula t c a un c ic lon t ropic a l, rupâ nd
fire le sla be c a re a u înc e put să se form e ze înt re noi.
Am c lipit put e rnic , gâ t ul m i s-a st râ ns.
A fost gre u de înțeles această reacție. Toți pereții
m e i păreau să se prăbușească în jurul a c e st ui om și
a st a l-a făcut și m a i amenințător pe nt ru m ine .
La c om de pedeapsă, a m m e rs pe hol. Pașii m e i a u
fost tăcuți, la fe l c um a u fost a i lui tată c u mulți a ni
în urmă. Nesiguranța m i-a zbătut pașii c hia r la ușa
dorm it orului lui. V isul e ra încă proaspăt în m int e a
m e a , slăbind hotărârea m e a .
M -a m sprijinit de t oc ul ușii, visul m -a t ot măturat
până în ziua a c e e a . Î n ziua în c a re m i-a m pie rdut
tatăl. Am prins t oc ul ușii, hotărât să a lung a m int irile ,
și e x a c t c â nd m -a m re ze m a t de e a , ușa a rămas
întredeschisă. Doa r c â t să ve zi um bra lui Luc a în
m ijloc ul pa t ului său k ing-size .
M i s-a tăiat respirația. Soțul m e u e ra în m ijloc ul
pa t ului c om ple t gol. Și singur.
Pe noptieră de lângă e l, stătea un pa ha r c u gheață și
lic hid m a roniu. U n w hisk y dacă a r t re bui să ghic e sc .
Și lângă e l e ra un t ub de lubrifia nt , c u c a pa c ul
de sc his.
I nim a m i-a tresărit. M i s-a u st râ ns c oa pse le de
ne voie . Și m int e a m i-a șoptit de spre plăcerea pe c a re
aș put e a -o obține dacă m-aș c e da .
El e st e soțul tău până la urmă, m i -a șoptit dia volul
de pe umăr. Doa m ne , a c e st om a r fi ruina m e a .
Oc hii m e i rătăceau pe st e c orpul lui put e rnic și gol.
Era
frum os.
O
capodoperă.
Pie le a
lui
măslinie
strălucea c a bronzul, murdară de cerneală. T runc hiul
lui e ra a c ope rit de t a t ua je . M a donna . O inimă, o
inimă adevărată c u un t ra nda fir. O c ruc e pe unul
dint re pe c t ora lii lui. V â rfurile de ge t e lor îm i bâ zâ ia u
de ne voia să-l a t ing. Doa m ne , aș da a proa pe oric e
a c um c a să-l a t ing.
Î n sc him b, a t re buit să mă mulțumesc c u m â na lui
puternică înfășurată în jurul pe nisului său m a re și
gros. M â inile îi e ra u înțepate de ve ne de sprinse , în
sus și în jos. Gura m i s-a înt re de sc his și respirația m i
s-a oprit în t im p c e inim a m i-a bubuit de c oa st e .
Și pie rc ing-ul.
Câți bărbați le -a u făcut a st a de fa pt pe nilor? M -a m
înt re ba t .
Corpul lui m a re e ra înt ins în pa t , pa rt e a superioară a
t runc hiului sprijinit de pe rne și c oa pse le sa le c u
mușchi gros. Î n t im p c e m â na lui trăgea c u put e re în
sus și în jos de a x ul lui, cealaltă mână îi ținea sa c ul.
Arăta m a gnific în t im p c e se sm uc e a . Ca un ze u
e rot ic . Ca pul îi e ra a runc a t pe spa t e pe pe rne , c u
gâ t ul înc orda t de t e nsiune . Era m a sc ulinit a t e aspră
la e l. Aspru, da r a t â t de e rot ic , înc â t m -a înfiora t de
dorință. Propria m e a e x c it a re s-a infilt ra t în chiloții
mei
mătăsos,
st ric â ndu-i
și
pre lingâ ndu-m i
pe
int e riorul c oa pse lor.
Î m i dădeam vina pe horm onii m e i pe nt ru reacția m e a
față de a c e st bărbat ra fina t ; deși dacă aș fi fost
c om ple t sinc e r c u m ine , m-aș fi mințit. N u m i-a m
put ut sm ulge privire a de la e l, im a ginâ ndu-m i că e ra
m â na m e a pe pe nisul lui lung. Î m i înc hipuia m că l-a m
a dus la m a rgine . Mi-aș fi dorit să pot gust a din e l.
V e zi-l de a proa pe . Am vrut să văd fie c a re c e nt im e t ru
din e l, fie c a re t a t ua j, fie c a re venă, fie c a re pist rui.
Câ nd a șuierat, privire a lui c oborâ ndu-se până la
de ge t e le groa se , trăgându-i în sus, gura m i s-a usc a t .
Am uit a t să re spir. N u-m i a m int e a m c um să înghit și
un gâ fâ it m oa le m i-a st re c ura t prin buze .
Oc hii lui s-a u îndre pt a t spre m ine . Privirile noa st re sa u c ioc nit . M ot ivul m e u a țipat să da u îna poi, să mă
înt orc în c a m e ra m e a . Da r oc hii lui mă țineau lipiți de
loc . Ce va fie rbint e și înt une c a t a rde a în a c e a privire .
Nu
e ra
nim ic
m oa le
la
Luc a
DiM a uro.
Fie c a re
c e nt im e t ru din e l e ra gre u. Sufle t ul lui. Corpul lui.
pe nisul lui. Cu t oa t e a c e st e a , c â nd s-a uit a t la m ine ,
în spa t e le oc hilor lui e ra c e va înt une c a t și t a ndru.
Pe nt ru m ine .
N u știam de unde a m știut, da r a m știut. Î n a dâ nc ul
sufle t ului m e u, știam a st a c hia r dacă nu put e a m să
re c unosc .
S-a mișcat pe pa t , dâ ndu-m i o privire m a i bună
a supra pe nisului lui. Și-a înfășurat pa lm a în jurul t ije i
lui um fla t e și un geamăt a vibra t prin cameră. A lui. A
m e a . A noa st ra .
Ca pul t ije i sa le groa se e ra um fla t și viole t . N u i-a m
put ut ve de a vâ rful, da r pra c t ic i-a m put ut gust a pre c um .
Pe nisul
lui
sc uipâ nd pre c um .
sa
zvâ c nit
sub
privire a
mea,
I suse , a m fost t e nt a t să găsesc un sc a un și să mă
a t ing în t im p c e îl prive a m . Ac e a st a a r put e a fi c e a
m a i interesantă experiență erotică de la V e ga s.
M â na m i-a ve nit la burtă, fre c â nd-o dist ra t .
„M a rga re t .” V oc e a îi e ra răgușită. Ra spy. T ort ura t .
„Spune doa r c uvâ nt ul și t e voi fa c e să vii.”
El nu s-a oprit niciodată să se ridic e , oc hii m e i
urmărind mișcarea în t im p c e m â na lui se mișca pe
lungim e a lui. Pie le a m e a s-a st râ ns. Corpul m e u a
a rs. Pie le a m i s-a înroșit. a m vrut sa vin. Da r nu a m
vrut
să
mă
a ve nt ure z
cu
el
în
a c e st e
a pe
pe ric uloa se .
N u c u a ra nja m e nt ul nost ru t e m pora r.
Da r poa t e că nu a t re buit să-mi re fuz plăcerea c â nd
mă a t inge a m ? El o făcea. Părea că-i pla c e să-l
prive sc . Doa m ne , aș vre a să mă privească.
— M a rga re t , a răpit e l c u o voc e guturală. Toți a c e i
mușchi încordați s-a u st râ ns și s-a u zvâ c nit în t im p
c e plăcerea a luc ra t prin e l. S-a m unc it din c e în c e
m a i re pe de și m a i gre u, dându-și pum nul.
„Spune ”, a c e rut e l a spru.
Am clătinat din c a p, lim ba m i-a t re c ut pe st e buze .
Era m usc a t . Da r nic io c a nt it a t e de lic hid nu a r pot oli
această se t e . A fost pe nt ru c e va doa r e l m i-a put ut
ofe ri.
— Mă pot a t inge , a m spus încăpățânat. V oc e a m e a
suna îndepărtată până la ure c hile m e le , c re ie rul m e u
inunda t de o ceață de poftă. Am â ndoi știam că
a t inge re a lui se va simți m a i bine , da r îm i făceam
griji să t re c a c e a linie . „Î n t im p c e privești.”
Și-a liniștit mișcările. „Spune a st a din nou”, a răpit
e l.
a m înghițit. M a i e ra t im p să fugă. Da r dia volul nu m -a
lăsat. Am vrut a st a . Ent uzia sm ul. I de e a c a e l mă
prive a
în t im p c e
a ve a m
orga sm
m i-a
t re m ura t
int e riorul de a nt ic ipa re .
„M a pot a t inge în t im p c e privești”, a m re spira t . „Și
t e pot urmări.”
A t re c ut o bătaie de inimă.
— Așează-te a c olo, ordonă e l brusc , înclinându-și
bărbia spre șezlongul din pa rt e a opusă a c a m e re i.
„N u
pot
a ve a
înc re de re
în
m ine
dacă
ești
la
înde m â na m e a .”
Gura m e a a form a t un O tăcut.
Pic ioa re le m e le tăcute pe c ovorul lui de pluș, m -a m
îndre pt a t spre sc a un. Î na int e să a m oc a zia să mă
așez, c uvint e le lui m -a u oprit .
— Pie rde ha la t ul, râpă e l. M -a m supus fără înt â rzie re .
Apoi a
ve nit
următoarea lui comandă. „Ridică-ți
cămașa de noa pt e pe nt ru păpușă și pune -o în jurul
t a lie i.”
"De c e ?" a m re spira t . „Est e pur. Puteți ve de a prin
e a .”
El a r ști. A insist a t să-l c um pe re .
„N u vre a u c a nim ic să-mi îm pie dic e ve de re a a supra
c orpului tău frum os.”
T re m urul m -a c uprins și m â inile m i-a u t re m ura t ușor
în t im p c e i-a m urm a t instrucțiunile. „Ac um chiloții
tăi. Sc oa t e -le .”
Ezit a re a s-a st re c ura t prin m ine . A fost ridic ol. N u mă
văzuse de c â t c u un prosop de ba ie . M -a fre c a t pe
spa t e c â nd mă dure a . Totuși, a c e st luc ru a fost
dife rit . Deodată, a m fost conștient de c oa pse le m e le
m a i m oi și fundul m a i m a re . Ca să nu m a i vorbim de
burt a m e a m a re c a re hrănește viața din m ine .
— Ac um , M a rga re t , a mormăit e l, c u reținerea lui
evidentă în voc e . „V re a u să văd păsărica t a frumoasă
roz în t im p c e mă m a st urb.”
Ei bine , c â nd a spus-o așa. M i-a m da t jos chiloții,
lăsându-i să a lune c e pe pic ioa re , a poi i-a m da t jos.
M -a m așezat și m i-a m despărțit pic ioa re le , păsărica
m e a în ve de re a completă a soțului m e u. U n fior m i-a
rost ogolit pe c oloa na vertebrală. Ac e st luc ru se
simțea int e rzis. At â t de e rot ic . De c i Ba sic I nst inc t c u
excepția la nive l de gravidă.
St râ nsoa re a lui pe lungim e a lui s-a st râ ns și păsărica
m e a s-a st râ ns c a răspuns.
„Ești a t â t de frumoasă”, a lăudat e l c u o voc e
răgușită. U n nod în pie pt m i s-a slăbit și a e rul pe
c a re nu îm i dădeam se a m a că îl țin s-a zvâ rlit din
plămâni. „At inge -t e , soția m e a .”
M â na
m i-a
a lune c a t
înt re
c oa pse
pe nt ru
a -m i
m â ngâ ia c lit orisul și ple oa pe le m i s-a u înc his. M -a m
simțit a t â t de bine să mă a t ing știind că mă prive a .
I nim a m i-a t una t sub c ut ia toracică și foc ul m i-a a rs
în ve ne .
"De sc hide -t i oc hii."
Le -a m forțat să deschidă, privindu-l prin privire a m e a
plină de poftă. Oc hii ni s-a u bloc a t , de ge t ul m e u s-a
îm pins de protuberanță, înc onjurâ ndu-l c u umezeală.
M i-a scăpat un geamăt put e rnic .
— Așa e , continuă să o fa c i, îi inst rui e l răgușit. „Dăt e c u de ge t ul în t im p c e mă m a st urb, imaginându-ți
păsărica t a fie rbint e în jurul pe nisului m e u.”
„Luc a .” N um e le lui e ra o șoaptă fără sufla re pe
buze le m e le în t im p c e mă de ge a m .
Pre siune a a c re sc ut , ducându-mă din c e în c e m a i
sus.
L-a m
privit
strângându-și
pe nisul
st râ ns,
a proa pe viole nt de fie c a re dată c â nd t re c e a pe st e
coroană. Oc hii lui e ra u flămânzi de păsărica m e a și
a i m e i l-a u înm uia t în t im p c e își pom pa pe nisul. Sus
si jos.
M i s-a u încleștat int e riorul c â nd m i-l im a gina m a dâ nc
în m ine . T re buie să fi a vut gâ nduri asemănătoare,
de oa re c e mușchii i s-a u încleștat și s-a u zvâ c nit în
t im p c e plăcerea îl străbătea. Și-a da t pum nul c u
lovit uri lungi și brut a le . L-a m a da pt a t pe a l m e u la
rit m ul lui, îm pingâ ndu-m i de ge t e le în int e riorul m e u.
U n șuierat i-a scăpat print re dinții încleștați. „Îți
im a gine zi pe nisul m e u în t ine ?”
„O,
Doa m ne ,”
am
ge m ut ,
pulsul
pa lpit a nt
înt re
c oa pse le m e le insuport a bil. M i-a m pipăit c lit orisul
din c e în c e m a i re pe de și m a i t a re , pot rivindu-i
propriile lovit uri brut a le . N im ic nu a c ont a t în a c e st
m om e nt de c â t plăcerea lui și a m e a .
„O să fiu în t ine ”, a m urm ura t e l, privindu-mă prin
privire a lui înt re ple oa pe . "Î nt r-o zi."
N u m -a m put ut gâ ndi la un răspuns prin c re ie rul m e u
t ulbura t de poftă. Era m în ceață și singurul luc ru de
c a re îm i păsa e ra să urmăresc orga sm ul. Era m doa r
noi doi în pa rt e a opusă a c a m e re i. Privire a lui m i-a
a t ins pie le a și a lum ina t -o c u sc â nt e i.
Ge m e t e le și ge m e t e le noa st re a u um plut spațiul.
Excitația noastră a pa rfum a t a e rul. M -a m înt re ba t c e
gust a r a ve a c um a r fi. Sărat sa u m osc . Sa u poa t e
dulc e . Am vrut să-l sim t în m ine . Era pe vâ rful lim bii
să-l im plor, da r a m reținut c uvint e le .
Oc hii m e i i-a u c oborâ t c orpul până a c olo unde m â na
lui i-a pom pa t pe nisul c u put e re . M i-a m c ont inua t săm i m â nuie sc c lit orisul, în t im p c e m i-a m im a gina t t ija
lui m a re și groasă în int e riorul păsăricii m e le . Și-a
sc os
t ija
în
t im p
cu
respirațiile
m e le
gâ fâ it e .
Excitațiile noa st re se pa ra t e a u c re a t sune t e a t â t de
um e de și m urda re , da r nu se pot rive a u c u im a ginile
m urda re din m int e a m e a .
Respirările m e le gâ fâ it e . Ce le zdrențuite a le lui.
M i-a m t ra s respirația ascuțită print re dinți c â nd i s-a
înc orda t
gâ t ul,
t e m po-ul
a
simțeam în m ie zul m e u de
de ve nit
ne re gula t .
Îl
parcă m -a r fi fugit .
Pre siune a a c re sc ut din c e în c e m a i m ult .
Apoi c orpul m e u a e x ploda t înt r-un m ilion de bucăți.
Respirația i se îngre una . A st riga t : „M a rga re t !” c u o
secundă îna int e
de
a
a t inge
punc t ul c ulm ina nt ,
e spe rm a țâșnind din e l pe st e t ot st om a c ul t a re c a
pia t ra .
Am îm pins un de ge t în m ine , c u oc hii ațintiți a supra
priveliștii glorioa se de a -l ve de a pe Luc a orga sm .
Păsărica m i-a pulsa t , de ge t ul m e u un înloc uit or sla b
pe nt ru c e e a c e știam că se va simți pe nisul lui.
Da r a c e st a a fost c e l m a i bun orga sm pe c a re l-a m
a vut după I t a lia .
Și-a t ot m uls pe nisul, sune t e le lui de mormăit și
sc â nc e t e le m e le a m e st e c â ndu-se . El a c ont inua t să
vină, c um picură pe pe nis, de ge t e le , pe c oa pse . M ia m lins buze le , dorind să pot gust a din e l.
T ot c e t re buia să fa c a fost să mă ridic și să m e rg
spre e l. M -a r lăsa. O știam la fe l de bine pre c um îm i
cunoșteam
num e le .
L-a m
văzut
încă
ținându-și
pe nisul înm uia t și încă a m găsit ve de re a lui și toată
sămânța a c e e a profund erotică.
Ca pit ol T re ize c i și unu
LU CA
M
Privire a e ra lipită de păsărica roz strălucitoare a lui
M a rga re t în t im p c e i-a m a sc ult a t respirația.
N u văzusem niciodată, na ibii de niciodată, o fe m e ie
m a i frumoasă. Burt a e i umflată c u c opilul nost ru a
fost c e a m a i uluit oa re priveliște. La dra c u H im a la ya .
La
na iba
c u de se rt ul Sa ha ra . Sa u oric e
m inuni
uim it oa re a le lum ii.
Ac e a st a a fost singura priveliște c a re m i-a tăiat
răsuflarea. Și să o văd înroșită, să se atingă și să mă
gâ nde sc la m ine a fost c e l m a i bun luc ru după
a t inge re a e i, așa că l-aș a c c e pt a .
Oc hii e i e ra u încă lipiți de pe nisul m e u și pie le a i se
îm bujora . A fost ne voie de toată stăpânirea m e a
pe nt ru a -m i păstra sufic ie nt simț și pe nt ru a -m i
prot e ja pie rc ing-ul prințului Albe rt . Era pre a de vre m e
să-i dezvălui că e u a m fost c e l c a re a dus la c ulc a re
în V e ga s.
Și-a sc os de ge t e le din păsărică. „N u t e mișca”, i-a m
ordona t și m â na i-a înghețat în a e r.
Am a lune c a t re pe de din pa t , a m înt ins m â na după un
prosop și m -a m curățat în t im p c e țineam oc hii pe e a
și mă a sigur că e ra m c u spa t e le la e a . Apoi m i-a m
t ra s pa nt a lonii de t re ning și m -a m a propia t de e a .
I -a m lua t m â na și i-a m ținut privire a oc e a nului.
„V re a u să gust de ge t e le t a le .”
Șocul a int ra t în e x pre sia e i. Gura e i s-a înt re de sc his
și obra jii s-a u înroșit înt r-o nuanță m a i adâncă de
roșu. Era o sirenă, c a re mă ispitește c u fie c a re
respirație. De ge t e le
m e le
s-a u înfășurat în jurul
înc he ie t urii e i de lic a t e și m i-a u a dus-o la gură. I -a m
a spira t de ge t e le , unul c â t e unul, sa vurâ nd gust ul
excitării e i.
„Ai gust de fe m e ia m e a ”, a m ge m ut . „Ca soția m e a .”
Ea a t ra s de mână și a m lăsat-o să se retragă. Deși
a m re gre t a t de ja pie rde re a .
Copilăria m e a a fost aspră și nemiloasă sub de ge t ul
m a re a l tatălui m e u. Da r deodată nu a m put ut re gre t a
pe nt ru că t ot ul m -a dus la e a . A fost im a gine a fetiței
c u buc le ne gre de a ba nos și oc hi albaștri c a re
zdrobe sc sufle t ul c a re m -a ținut în c ont inua re .
Abia c â nd a m da t pe st e e a în T e m pt a t ion, m i-a m
văzut în sfârșit sc opul c la r c a ziua .
M a rga re t și-a îm pins cămașa de noa pt e în jos, a poi
și-a lăsat oc hii în jos, lăsându-i să c ut re ie re c a m e ra
de parcă a bia a r aștepta să sc a pe de a ic i. Sa u nu
suport a să se uit e la m ine .
"Uită-te la m ine ." Ea a re fuza t . N u e st e surprinzător
a vâ nd în ve de re că a găsit o m oda lit a t e de a mă
c ont ra zic e la fie c a re pa s. I -a m lua t bărbia înt re
de ge t e și i-a m forțat fața în sus. I m a gine a e i, în
ge nunc hi, uit â ndu-se la m ine c u a c e i oc hi frumoși și
sfâșietori și pe nisul m e u înt re buze le e i frum oa se și
pline m i-a fulge ra t în m int e .
M i-a t rim is un nou va l de căldură în vint re și m i-a
făcut sâ nge le să-mi curgă în ure c hi.
Crist o sa nt o.
T oc m a i m -a m de sprins și m -a m revărsat pe st e t ot c a
un a dole sc e nt și, dint r-o dată, a m fost ga t a pe nt ru o
altă rundă.
"Ce
s-a
înt â m pla t ?"
am
înt re ba t -o,
îm pingâ nd-o
înde m nurile m e le c a rna le . Ar fi t im p pe nt ru a st a .
Câ nd m i-a c e rut .
"N im ic ." Răspunsul e i a fost blâ nd, în contradicție c u
foc ul e i norm a l. N u e ra c a și c um m i-a r fi de ra nja t ,
da r m i-a m dorit e a adevărată.
M -a m c oborâ t în ge nunc hi. "Ce e st e ?"
Ce va a fulge ra t în oc hii e i și a înt ins m â na spre
chiloți, da r e u a m fost m a i ra pid.
„N u t e a ple c a c u burt a .” Am c it it că a fost rău pe nt ru
e a să-și pună oric e pre siune pe burtă. Era e x c lus să
doarmă pe burtă. Să se a ple c e în t im p c e stătea și
să-și împingă burt a pe ge nunc hi a fost și rău.
Și-a da t oc hii pe st e c a p și și-a înt ins m â na .
„N u, c re d că le voi păstra. Ca suve nir.” a m zâ m bit . Ea
c lipi din oc hi confuză. „M i-a plăcut se a ra a st a , da r
dacă re fuzi să o fa c i din nou, chiloții tăi sunt c e l m a i
bun luc ru.”
Î n plus, părea să fie imună la fa rm e c e le m e le . După
c e i-a m m â nc a t păsărică îna poi pe c â m p, pe pătura
de pic nic , mă așteptam să mă c e rc e t e ze . Pe nt ru
hotărârea e i de a slăbi. Da r nu, e a a rămas neclintită.
Soția m e a e ra o fe m e ie încăpățânată.
— Sa u put e m fa c e înt â lnirile noa st re din dorm it or
m a i de se , a m suge ra t . Obra jii i s-a u făcut purpurie și
un fa rd de obra z s-a e x t ins pe gâ t . La na iba , îm i
plăcea să o e ne rve z, așa că a m c ont inua t : „V oi a ve a
ne voie de chiloții tăi să-mi înfășoare pe nisul și să mă
sm ulg da t a viit oa re . Cu excepția c a zului în c a re îți
dorești să fii volunt a r.”
Ea oftă și se ridică. „Ac e st luc ru nu schimbă fa pt ul
că această căsătorie nu e st e reală. Să nu înne bunim
pre a
t a re .
Doa r
ne
sa t isfa c e m ...
im pulsurile ...
ne voile ... Ea își dre se gla sul. "Ce va ."
Apoi m -a lăsat în ge nunc hi, privind-o ple c â nd în a c e a
le nje rie albă de sarcină.
— E adevărat, nevastă, a m m urm ura t înc e t , dorindum i să recunoască această atracție dint re noi. A fost
a c olo din m om e nt ul în c a re ne -a m c unosc ut . Ştiam
e u. Ea știa a st a , da r a re fuza t să recunoască.
Această căsătorie a r fi pe nt ru t ot de a una .
Pa na c a nd m oa rt e a ne va de spa rt i.
Ca pit ol T re ize c i si doi
MARGARETĂ
M
coșmarul a
fost
înloc uit
cu
a lt c e va .
Ce va
mai
fie rbint e .
După c e a m scăpat de ispită sub form a soțului m e u,
m -a m rătăcit îna poi în pa t pe pic ioa re le clătinate, c u
c oa pse le st râ nse de ne voie .
Aș vre a să c re d că mă dila t e a m înc e t , în pregătirea
pe nt ru viit oa re a m e a naștere, de oa re c e e ra m la puțin
pe st e o lună distanță de t e rm e nul c om ple t , da r știam
m a i bine .
Adevărul e ra că l-a m dorit m a i m ult de c â t m i-a m
dorit vreodată c e va . Ani în c a re ne -a m înc onjura t
unul
pe
celălalt
ne -a u
c ondus
a ic i.
În
același
pe nt house . Căsătorit. N u c hia r în același pa t -- încă.
Î nc e puse m să c re d că e ra doa r o c he st iune de t im p.
Î n noa pt e a a c e e a , ult im ul gâ nd îna int e să a dorm a
fost de spre Luc a sub duș. I n pa t . Chia r și în c a m e ra
a ia de hot e l din V e ga s. Bărbatul m a sc a t din V e ga s a
șoptit c uvint e șubrete în t im p c e int ra și ieși din
m ine , numindu-mă m ia be lla .
Am st a t goală în fața lui, în doa r chiloți de mătase și
pa nt ofi roșii vișinii. Pe na lui s-a zvâ c nit , um plâ ndu-i
pa rt e a din față a pa nt a lonilor în proporții c a re
t re buia u să fie dure roa se .
I suse , t re buia să fie uriaș.
Sfa rc urile m e le s-a u st râ ns, dură după a t inge re a lui.
Pie pt ul m e u s-a ridic a t și a căzut. Respirațiile m e le
blâ nde e ra u singurul sune t c a re um ple a a e rul. Totuși,
m i-a m ținut oc hii pe a i lui, hotărât să-l văd fie c a re
c e nt im e t ru. Mi-aș fi dorit doa r c a măștile st upide să
nu fie în c a le .
M -a
privit
cu
e vla vie .
Ce va
asemănător
cu
pose siune a îi t re c u pe lângă e x pre sie , da r nu put e a m
fi sigur.
„E râ ndul tău”, a m re spira t , e libe râ nd o respirație
înfiorătoare.
L-a m privit c um își dădea ja c he t a de c ost um , a poi își
de sc he ia cămașa roc hie neagră și, în t ot a c e st t im p,
oc hii m e i e ra u ațintiți pe pula lui. Î n t im p c e e l și-a
sc os cămașa, a poi pa nt ofii, șosetele și pa nt a lonii,
a m înc e put să-mi da u călcâiele, a st fe l înc â t să pot
scăpa din chiloți.
Făceam a st a . Și a bia așteptam.
„Măștile rămân,” a m m urm ura t în t im p c e e l și-a
agățat de ge t e le put e rnic e pe nt ru a-și sc oa t e box e rii.
„T oc urile t a le rămân”, a c e rut e l, c u voc e a răgușită.
Oc hii ni s-a u bloc a t . M i-a bătut pulsul. V oc e a lui m -a
făcut să doară, înm uiâ ndu-m i chiloții. Am da t din c a p,
ia r e l și-a a runc a t box e rii.
Î nc re m e nit , m -a m uit a t la pe nisul lui. Era m a re , da r
nu a st a îm i făcea inim a să bată la rg.
„C-c e -i a st a ?” a m înt re ba t , c u lim ba t re c â nd pe st e
buza de jos.
Și-a înfășurat m â na în jurul a x ului și l-a m â ngâ ia t o
dată. Simțeam că roșul îm i pătează obra jii, deși nu
e ra m sigur dacă je na sa u poft a c a uza a st a .
După dure re a c a re îm i pulsa înt re c oa pse , a fost c u
siguranță poftă.
"Ac e st ?" a înt re ba t e l, trecându-și de ge t ul m a re
pe st e vâ rful pe nisului. „Est e un pie rc ing.”
Căldura s-a a runc a t dire c t în m ie zul m e u și a m lua t o
înghițitură m a re de a e r, înc e rc â nd să-mi c a lm e z
reacția.
„Ești im e ns”, a m șoptit. N u e ra m sigur că voi fi
c a pa bil să mă de sc urc c u c e va a t â t de m a siv prim a
dată. M a siv și – îm podobit „De c e a i și t u un
pie rc ing?”
Inconștient a m înt ins m â na și inst a nt a ne u pe nisul lui
t a re sa zvâ c nit , dornic de a t inge re a m e a . Re ve nind în
fire , m i-a m pus ra pid m â na îna poi, da r nu m -a m put ut
opri să-mi fre c c oa pse le c a și c um e ra m în călduri.
A inspira t gre u, a poi a înc his oc hii de parcă a r fi
m irosit e x c it a re a m e a . Doa m ne , în rit m ul a c e st a , aș
a ve a orga sm îna int e c a e l să mă atingă.
„Se sim t e bine îm pot riva c lit orisului tău și, c â nd sunt
în t ine , îm pot riva punc t ului tău G.” De ge t e le i s-a u
înfășurat în jurul pe nisului, a t ra s în sus și în jos,
pie rc ing-ul mișcându-se.
"Oh, Doa m ne ! Eşti se rios?"
El a da t din c a p, pre -c um strălucind de ja în vâ rful
pe nisului.
„Ești ga t a să-l t e st e zi?” a provoc a t e l.
Am a vut un ult im m om e nt de m int e îna int e să de vin
hotărât. Făceam a st a .
„Da ”, a m răspuns în c e le din urmă.
M -a lua t de mână c a să mă conducă la pa t , da r
a ve a m
de
gâ nd
să
fa c
prim a
mișcare.
M i-a m
înfășurat brațele în jurul gâ t ului lui în m om e nt ul în
c a re ge nunc hii m e i a u lovit sa lt e a ua și m i-a m lipit
gura c u a lui. Doa m ne , a ve a gust bun. Pre c um
w hisk y-ul, păcatul și de c iziile proa st e .
Și totuși a m re fuza t să mă opre sc . M â na lui a t re c ut
în jurul c e a fului m e u, ținându-mă în t im p c e mă
săruta. Gre u. U m e d. Pose siv. Am ge m ut , trăgându-mi
m â na pe pie pt ul lui m usc ulos. T ot m a i jos. Căldura
lui s-a infilt ra t în m ine și c â nd m i-a m înfășurat
de ge t e le în jurul pe nisului lui t a re , un fior s-a
rost ogolit pe st e m ine .
T ot ul la a c e st bărbat e ra se x pur. O singură a t inge re
a lui m -a făcut să mă sim t m a i viu de c â t oric e a m
m a i e x pe rim e nt a t vreodată.
M -a îm pins pe spa t e și a m căzut a m â ndoi pe spa t e ,
sa lt e a ua sărindu-ne t rupurile și sc ufundâ ndu-ne sub
gre ut a t e a noastră. Corpul lui pe st e a l m e u, și-a
fre c a t a x ul de pliurile m e le um e de și spa t e le m e u sa
a rc uit la senzația delicioasă a lui.
„Doa m ne , sim t m e t a lul re c e ”, a m gâ fâ it .
Era pe c a le să se lovească de m ine c â nd m i-a m
a m int it că nu e ra m pe c ont ra c e pt ive . De a se m e ne a ,
nu dore a m risc ul unor BT S. Era m hotărât, nu prost .
„Pre ze rva t ivul”,
am
re spira t .
uitați
„N u
de
pre ze rva t iv.”
Cu un mormăit, a c oborâ t din pa t , a găsit port ofe lul
în pa nt a loni și a sc os unul. De sc hizâ nd pa c he t ul c u
dinții, m i l-a înt ins c a să-l pot rost ogoli pe lungim e a
lui. Odată c e l-a m pus, i-a m lua t pe nisul și l-a m
așezat la int ra re a m e a și a m re spira t c onst a nt .
„Bine ,
sunt
ga t a ”,
am
sc â nc it ,
m â inile
m e le
st râ ngâ ndu-i um e rii.
Fără înt â rzie re , s-a îm pins în m ine înt r-o singură
lovitură puternică și s-a înfipt a dâ nc în m ine . Dure re a
e ra c hinuit oa re și m -a m sufoc a t . Știam că va fi
dure ros prim a dată, da r I sus!
— La na iba , șuieră e l.
S-a
t ra s,
a proa pe
c om ple t ,
lăsând
doa r
vâ rful
înăuntru îna int e de a se izbi îna poi în m ine c u un
geamăt gut ura l. Din nou și din nou, de parcă a r fi fost
pose da t . Pie pt ul lui m usc ulos e ra a c ope rit c u o
strălucire de sudoa re , făcându-i c e rne a la să pară
vibrantă, da r nu a m reușit să le deslușesc c u m a sc a
pusă și în înt une ric .
Am
gâ fâ it ,
cu
c oa pse le
t re m urâ nd
în
t im p
ce
înc e rc a m să mă a da pt e z. De ge t e le lui m -a u prins de
c oa pse , proba bil lăsând urm e , da r nu-m i păsa. S-a
simțit bine . Se amestecă dure re a și plăcerea.
Am c re zut că a spus c e va , da r e ra m pre a de pa rt e c a
să înțeleg vre un c uvâ nt . T ot c e a m a uzit a fost
căldura din voc e a lui, c a re a a lina t înțepătura și m i-a
um plut st om a c ul de căldură. U na dint re m â inile lui sa st re c ura t înt re noi, urmărindu-mi st om a c ul în jos
până la păsărică până c â nd și-a t re c ut de ge t e le
pe st e c lit orisul m e u. a m ge m ut . A fre c a t -o înt r-o
mișcare circulară, c u suc uri m oa le m â njindu-se .
El
a
um plut
fie c a re
c e nt im e t ru
din
m ine ,
ia r
se nt im e nt ul lui în m ine e ra a t â t de int e ns, înc â t a m
t re m ura t . Ge m e t e le m e le și mormăiturile lui s-a u
a m e st e c a t , scoțând sune t e e rot ic e .
"Oh. Ale m e le . Dum ne ze u." Am ge m ut c â nd dure re a
făcea loc plăcerii. O plăcere uim it oa re . Pământul
zdrobit oa re plăcere.
Î n t im p c e a c ont inua t să pătrundă în m ine , oc hii m e i
s-a u c oborâ t , uit â ndu-i c um a rbore le lui dispa re în
păsărică și m i-a plăcut ve de re a . Plut ind de a supra
m e a , osul lui pubia n lipită de c lit orisul m e u, trimițând
c e le m a i de ne de sc ris furnicături prin m ine .
„Păsărica t a mă ia a t â t de bine ”, a lăudat e l.
N u m a i put e a m să-mi țin oc hii deschiși, se nt im e nt ul
pe c a re îl c re a se pre a int e ns.
„Da ”, a m ge m ut . De ge t e le m e le s-a u ghe a re în
spa t e le lui c â nd a pom pa t în m ine c a un om ne bun.
Fie c a re lovitură m a i t a re și m a i adâncă de c â t c e a de
dina int e . Sune t e le um e de a le t rupurilor noa st re ,
c a rne îm pot riva cărnii, ge m e t e le și mormăiturile
noa st re a u um plut c a m e ra și a u sărit de pe pereți.
"Dum ne ze u. T e rog, a m țipat e u în t im p c e mă
a propia
de
prim ul
meu
orga sm
cu
bărbat.
un
Doa m ne , vibra t orul m e u nu se va m a i simți niciodată
la fe l după a st a .
Pic ioa re le
m e le , c u călcâiele încă pe
pic ioa re ,
înfășurate în jurul t a lie i lui, c u de ge t e le la spa t e ,
a nc orâ ndu-l de m ine în t im p c e mă îm pinge a m a i
a proa pe de orga sm . Se nt im e nt ul lui e ra pe st e t ot .
Pa sa ric a m e a s-a st râ ns în jurul lui, pe c a le să
e x plode ze . Ge m e a m c uvint e fără se ns în t im p c e
t rupurile noa st re pic ura u de sudoa re . Cu un mormăit,
s-a a runc a t brut a l în m ine pe nt ru ult im a oară.
Fără milă.
M -a m simțit de parcă vâ rful pe nisului și a c e l pie rc ing
ble st e m a t a junge a în pâ nt e c e le m e u și a st a a fost
t ot .
Am de t ona t , t re m urâ nd și t re m urâ nd în jurul lui. U n
va l de căldură a e x ploda t sub pie le a m e a și m -a făcut
să țip în t im p c e pe t e a u zbura t în spa t e le oc hilor și
a m c re zut că voi leșina.
Parcă
mi-aș
fi
părăsit
c orpul
cu
int e nsit a t e a
orga sm ului pe c a re m i l-a ofe rit . Ge m e t e și sc â nc e t e
s-a u vărsat de pe buze le m e le ne c ont rola t în t im p c e
păsărica m e a s-a prins pe pula lui, pulsâ nd în va l
după va l.
A ve nit gre u, c u un geamăt. Oc hii lui, vizibili prin
mască, s-a u da t îna poi în e x t a z e vide nt .
Oc hii m i s-a u de sc his fulgerător și e ra m pe o pa rt e
pe pa t , c u c oa pse le m oa le c u suc ul și de ge t e le în
int e riorul chiloților, îm pingâ nd și ieșind din păsărica
m e a udă. Cealaltă mână e ra pe sâ nul m e u, c iupindum i m a m e lonul.
Cu groază, m -a m ridic a t , îndepărtându-mi m â inile de
pe c orp. M irosul excitării m e le a pa rfum a t a e rul.
Oc hii îm i e ra u încă plini de som n, da r im a ginile din
m int e a m e a nu a r fi put ut fi m a i c la re . Pie rc ing-ul.
T a t ua je le .
Cum na iba nu a m văzut-o m a i de vre m e ? Ar fi t re buit
să-l re c unosc . Oh Doa m ne .
„Prost , prost , prost ”, a m m urm ura t în t im p c e săream
din pa t . Bine , săritul a r fi fost o înt inde re . M -a m
clătinat din pa t și a m năvălit prin pe nt house . L-a m
găsit în dre ssingul lui, arătând supe rb înt r-unul dint re
c ost um e le sa le de de signe r din t re i pie se .
La na iba c u e l.
De c e nu l-a m găsit purt â nd blugi la rgi și o cămașă
port oc a lie urâtă. Deși, nu e ra m sigur că a st a îl va
fa c e m a i puțin a t ra c t iv.
„Bună dimineața, m ia be lla .”
Ast a e ra t ot c e a ve a m ne voie să a ud pe nt ru c a furia
m e a să crească un nive l.
„T u”, a m șuierat, apropiindu-mă c u pași m a ri de e l și
îm pingâ ndu-l în pie pt . "T u."
Își înclină sprâ nc e a na , c om ple t ne t ulbura t .
"Da , e u sunt ." V oc e a lui e ra relaxată, zâ m be t ul de pe
c hipul lui frum os mă enervează și m a i m ult .
"M -a i păcălit. Sunt furios pe t ine .”
"De c e ?" Sinc e r, părea surprins și nesiguranța și-a
găsit drum în pie pt ul m e u.
Am clătinat din c a p. T re buia să fie t a c t ic a lui.
„T u a i fost în V e ga s”, l-a m a c uza t , îm pingâ ndu-m i m a i
t a re de ge t ul în pie pt ul lui. „N u t e obosi să ne gi. Știu.
T a t ua je le . N e noroc it ul de pie rc ing. N u pot să c re d că
a m fost a t â t de prost să nu văd a st a m a i de vre m e .”
Cuvint e le a bia m i-a u părăsit gura c â nd m i-a pus o
mână în spa t e le c a pului și cealaltă pe șold. M -a
înc onjura t . M irosul lui m i-a îne c a t furia și m i-a hrănit
horm onii.
dra c ului de horm oni,
De parcă a r fi put ut să-mi citească gâ ndurile , nările i
s-a u de sc his în t im p c e se uit a la m ine .
„N u ești prost și ești a l m e u”, m â râ i e l.
"M -a i păcălit. M -a i se dus, a m a c uza t e u. „M -a i lăsat
însărcinată.”
„Ai dre pt a t e , t e -a m păcălit. Da r a i ve nit dire c t la
m ine și m -a i t â râ t sus. De c i t e hnic m -a i se dus.”
M i-a rămas gura căscată și m -a m uit a t la e l șocată.
Adică,
a ve a
un
m ot iv,
da r
la
na iba
dacă
aș
recunoaște vreodată.
„Ar fi t re buit să-mi spui. M -a i lovit .” Era singurul luc ru
c a re m i-a m a i rămas. „Măcar c â nd a i a fla t de spre
sarcină, a r fi t re buit să spui c e va .”
—
Și
m -a i
fi
prim it
cu
brațele
de sc hise ,
nu?
Sa rc a sm ul din voc e a lui nu m i-a scăpat.
— Ar fi t re buit să-mi spui în noa pt e a a c e e a în V e ga s,
a m c e rt a t .
— Ai fost o participantă de bună voie , M a rga re t ,
remarcă e l se c .
„Se x ul e st e un luc ru, Luc a ”, a m m â râ it e u. „Da r să
mă surprindă și a poi să nu spun nim ic e st e c u t ot ul
a lt c e va .”
El a zâ m bit m â ndru. „N u aș put e a fi m a i fe ric it să a m
o fetiță c u t ine .”
— Ai put e a măcar să-ți c e ri sc uze , a m da t îna poi.
"N u." Î na int e să pot spune a lt c e va , e l a c ont inua t :
„N u îm i voi c e re niciodată sc uze că a m un c opil c u
t ine . Ea e st e a noastră. T re c ut ul nost ru. Pre ze nt ul
nost ru. V iit orul nost ru. Și nu îm i voi c e re niciodată
sc uze că t e vre a u. V re i adevărul? Z iua în c a re m -a i
înt â lnit în T e m pt a t ion a fost c e a m a i bună zi din viața
m e a . Z iua în c a re t e -a m regăsit a fost ziua în c a re a m
înc e put să re spir.”
Ac e st e c uvint e m i-a u sărit inim a și m i-a u a rs oc hii.
Părea a t â t de sinc e r. Apoi s-a înre gist ra t ult im a
propoziție.
„Ce vre i să spui că m -a i găsit din nou?” M i-a m
îngust a t oc hii la e l. Era gre u de înțeles funcționarea
interioară a c re ie rului lui Luc a . „Tentația a fost prim a
dată c â nd ne -a m înt â lnit . Și a poi m -a i t ot urmărit.”
Ce va îi t re c u pe st e e x pre sie , da r o m a sc a re pe de .
„Am vrut să spun din nou în V e ga s”, a e x plic a t e l. T ot
nu a ve a se ns pe nt ru m ine . — N u-m i c e re să re gre t ,
spuse e l c u încăpăţânare. Oc hii m i-a u c oborâ t . N u
voia m să văd în privire a lui a c e a privire posesivă
întunecată. M i-a m da t se a m a că încă purt a m cămașa
de noa pt e de aseară. Deodată, m -a m simțit și m a i
goală
lângă
el
înt r-un
c ost um
din
t re i
pie se .
„Pe ne lope și t u sunteți c e le m a i bune luc ruri c a re m i
s-a u înt â m pla t vreodată. De c i nu, nu voi re gre t a .”
Am oft a t . Era gre u să fiu supărat pe e l c â nd mă
prive a așa, c u a t â t m a i m ult c â nd vorbe a așa de spre
c opilul nost ru nenăscut. N u e de m ira re că a insist a t
să o re ve ndic e c a fiind a lui. Pe nt ru că e a e ra a lui.
„A
fost
intenționat?”
Am
înt re ba t .
„M -a i
lăsat
însărcinată intenționat?”
Ridurile din jurul oc hilor lui s-a u a dâ nc it și a m știut
răspunsul îna int e să deschidă gura .
„Ești a m e a de multă vre m e , m ia be lla .” V oc e a lui e ra
posesivă și fără sc uze . Ar t re bui să se prefacă la
m inim um , m -a m gâ ndit iritată. „Evide nt , nu a m put ut
c ont rola dacă a i rămas însărcinată sa u nu. N ic i dacă
pre ze rva t ivul s-a r rupe . Da r m -a m a sigura t să măresc
șansele.”
Am clătinat din c a p.
„Est e a t â t de greșit”, a m mormăit.
De ge t ul
lui
m i-a
fre c a t
gâ t ul
îna int e
și îna poi,
trimițându-mi furnicături pe c oloa na vertebrală, ia r
c orpul m e u m -a trădat. U n fior vizibil m i-a rost ogolit
c orpul.
„Î m i pa re rău că t e -a m înșelat, da r nu îm i pa re rău
unde ne -a dus.”
Am înc his oc hii. Răspunsul lui nu m -a surprins. Furia
m e a s-a t opit de ja , da r nu e ra m dispus să-l la s să
vadă. Î n sc him b, m -a m agățat de de m nit a t e a m e a și
de
un
fra gm e nt
din
fe m inism ul
m e u.
De sigur,
horm onii m e i a u re fuza t să c oope re ze , da r a st a e ra o
problemă separată.
Buze le lui a u a juns la ure c he a m e a . „Iartă-mă, m ia
be lla soție. Lasă-mă să t e t ra g. Sa u c e l puțin, lasămă să t e fa c să t e simți bine . Mă dor m ingile pe nt ru
t ine .”
I suse , a st a a e sc a la da t re pe de . Pereții păsăricii m e le
s-a u c ont ra c t a t , la c om de pe nisul lui. Ac um că l-a
c one c t a t pe soțul m e u de m ist e riosul m e u bărbat
m a sc a t , cățeaua lacomă și-a dorit m a i m ult din
pe nisul său m a re .
Am făcut un pa s îna poi. N u a m put ut să c e de ze la e l.
Ce l puțin nu încă.
Proba bil că a văzut c e va în oc hii m e i și e x pre sia i s-a
înt une c a t .
„N u t e la s să ple c i”, a a ve rt iza t e l, c u voc e a joasă și
uniformă.
Declarația
a
zăbovit
în
a e r,
um plâ nd
spațiul dint re noi. Pa rt e a tulburătoare a fost că a m
fost uşurată. M -a de ra nja t să nu c unosc ide nt it a t e a
tatălui c opilului, deși nu aș fi re c unosc ut niciodată
pe nt ru a -m i sa lva viața. „Pe ne lope și t u ești fa m ilia
m e a și prot e je z c e e a c e e st e a l m e u.”
N u știam de c e m i s-a părut a t â t de fie rbint e , da r a m
știut. Am
înghițit în
se c ,
înc e rc â nd
să a sc und
im pa c t ul pe c a re l-a u a vut c uvint e le lui a supra m e a .
„Câ t e
fe m e i
ai
a vut ?” l-a m
înt re ba t ,
sc him bâ nd
subie c t ul.
„Pre a m ult e ”, a re c unosc ut e l. Ast a nu m -a surprins.
La urm a urm e i, toată lum e a își cunoștea re gula .
St a nduri de o noa pt e doa r. N u a fost e t ic he t a t
pla yboy de ge a ba . „V e i fi ult im ul m e u. N -a m m a i a t ins
o altă fe m e ie de la V e ga s. Și nu voi fa c e . Mă
re fe re a m la jurămintele m e le , soție.”
Doa m ne , c um t re buia să re zist la a st a ?
„N ic i e u nu a m ”, a m șoptit. „Chia r și logodnic ii a c e ia .
N ic i măcar nu i-a m sărutat.”
"Știu."
Gura
lui
Luc a
se
curbă
înt r-un
zâ m be t
răutăcios. — Pe nt ru că i-a m om orâ t îna int e c a e i să
aibă oc a zia .
M i-a m a m int it c uvint e le lui c â nd i-a m spus lui N onno
de spre
căsătoria noastră și m i
s-a
răspuns la
înt re ba re . V orbe a se rios. Ar t re bui să mă de ra nje ze .
Dacă a r e x ist a decență în m ine , a r fi. Da r c e va din
protecția lui m -a făcut fie rbint e și de ra nja t .
Da r a m re fuza t să c e de z în e a . Am a vut t im p. După
c um a spus, nu m -a lăsat să-l părăsesc. Î n plus, burt a
m e a m a re nu e ra t oc m a i atrăgătoare. Deși, a propo,
Luc a mă prive a , nu a i c re de .
S-a a ple c a t să mă sărute, înc e t , a poi și-a t ra s gura
de -a lungul m a x ila rului m e u.
„Am put e a t e rm ina c e e a c e a m înc e put aseară.”
Doa m ne , a fost t e nt a nt . M -a m a rc uit îm pot riva lui, c a
o fe m e ie înfometată după o a t inge re . At inge re a lui.
Buze le lui a u a juns la ure c he a m e a . „Sa u pot să-ți
mănânc păsărică și să-ți fa c plăcere. V re a u să t e
sim t
zvâ rc olindu-t e
sub
a t inge re a
mea.
Țipă-mi
num e le .”
„N u”, a m re spira t , hotărârea m e a t opindu-se ra pid.
Am făcut un pa s îna poi de e l. „N u poți să mă t ra gi
după t oa t e se c re t e le pe c a re m i le -a i a sc uns. Ar fi o
recompensă, nu o pedeapsă.”
S-a înc runt a t . "Ai grijă c e vorbești. Copilul nost ru
nenăscut a r put e a să audă a st a .” Doa m ne , e l duc e a
t oa t e a c e st e a la un nive l c u t ot ul nou.
„T oa t e prost iile pe c a re m i le spui în t im p c e îm i fa c i
plăcere pe m ine și pe t ine însuți”, a m mormăit
indigna t . — N u-m i pre dic a , Luc a .
El a râ njit , un râ nje t băiețel c a re l-a înlăturat c e l
puțin c inc i a ni de la e l. I nim a m i-a a c c e le ra t și nu m am
put ut
abține să nu mă înt re b c e
na iba
se
întâmplă. Cu e l. Sa u c u m ine . Sa u inim a m e a proastă
și proastă.
„Închipuiește-ți doa r plăcerea pe c a re ți-o voi fa c e
c â nd t e t ra g”, a spus e l, c u un t on seducător la
voc e a lui profundă. Sa u poa t e a u fost doa r horm onii
m e i. Oric um , a m â ndoi știam că e ra doa r o c he st iune
de t im p până să a junge m să fa c e m se x .
Doa m ne , a c e st om m -a r fa c e să-mi pie rd mințile.
„N u”, a m re spira t , deși nu e ra nim ic fe rm în voc e a
m e a . — N u, a m re pe t a t , de da t a a st a m a i fe rm .
A clătinat din c a p, a poi a t re c ut c u de ge t ul m a re
pe st e bărbia m e a , c hia r sub buza de jos.
„At unc i îmbracă-te, frum oa sa m e a soție și ha i să
fa c e m cunoștință c u fa m ilia .”
La na iba , a m uit a t t ot ul de spre înt â lnire a noastră de
prâ nz c u unc hiul și soția lui. Din fe ric ire , a fost la un
re st a ura nt , așa că a t re buit doa r să ne asigurăm că
se rvic iul e st e e fic ie nt și ra pid.
V e ne a u și frații m e i. Pe nt ru sprijin m ora l , a spus
Aide n.
"Chia r t re buie ?" V oc e a m e a e ra un pic sc â nguit oa re .
Și-a înt ins m â na , trecându-și înc e t de ge t ul m a re
pe st e buza m e a de jos.
— N u t e pot căsători, spuse e l înc e t . "T u e st i sot ia
m e a . Ești de ne a t ins. Ac um haideți să le arătăm c â t
de re a l sunt în privința uc ide rii lor dacă încearcă
c e va .”
U n râ s sugrum a t m i-a scăpat. "Est i ne bun."
„Sunt înne bunit după c ine va ”, mormăi e l, deși nu
e ra m sigur dacă l-a m a uzit bine .
I nim a m i-a a c c e le ra t și a c re sc ut . Privire a lui gre a a
înt â lnit -o pe a m e a , noi doi îne c â ndu-ne în c uvint e
ne rost it e și un t re c ut c a re ne prinse se în sfârșit din
urmă.
Apoi oc hii i-a u pâ lpâ it de răutate. „S-a r put e a c hia r
să t e la s să-mi c onduc i mașina.” Î na int e să pot spune
c e va , a adăugat c u oc hiul: „Dacă promiți că nu o ve i
a rde .”
La na iba c u e l. Era a t â t de se x y.
M i-a da t a c e l zâ m be t de băiețel. „Pregătește-te, soția
m e a însărcinată. Să m e rge m să le arătăm a c e lor
nenorociți a căror m â nie o vor câștiga dacă încearcă
c e va c u t ine și c opilul nost ru.”
„Da r nu frații m e i”, l-a m a ve rt iza t , deși un zâ m be t
st upid m i-a juc a t pe buze și inim a m i-a strălucit.
Î n c iuda a t ot c e e a c e t oc m a i se înt â m pla se , încă
simțeam un se nt im e nt de presimțire și nu put e a m
înțelege de c e .
N u a m re c unosc ut se m ne le .
M a șina lui Luc a a t ra s lin în loc ul re ze rva t .
Fide l c uvâ nt ului său, m -a lăsat să c onduc M e rc e de sul său roșu AM G V ision Gra n T urism o. Da r m i-a m da t
se a m a că Luc a e ra c e l m a i prost șofer pe ba nc he t a
din spa t e . M i-a spus pe c e bandă să ia u, c â nd și pe
c ine să t re c . M -a înne bunit . Da r a m a juns c u bine .
Mulțumesc ne rvilor m e i re c e . Și c a pa c it a t e a m e a de
a re zist a uc ide rii lui.
Luc a a c oborâ t din mașină și s-a dus lângă m ine c a
să-mi deschidă ușa. L-a m
lua t
de
mână și a m
mormăit în t im p c e mă îm pinge a m în sus.
„N u vă faceți griji, înc hirie m o mașină nouă pe nt ru
c opil”, a a sigura t e l. „V a fi livra t m â ine ”.
"Ce t ip de mașină?" a m int re ba t c urios.
„Ra nge Rove r pe nt ru t ine . M e rc e de s G-Be nz pe nt ru
m ine .” A reușit m e re u să mă surprindă. „Dacă nu-ți
pla c e , poți să ie i a lt ul. Da r va t re bui să verificăm
evaluările
de
siguranță.
Am
făcut
cercetări
pe
a c e st a . Și pe sc a une le de mașină. Așa că a t unc i
c â nd m e rgi la cumpărături c u Áine , nu-ți fa c e griji
pe nt ru a st a .”
Știam fără nic io îndoială că va fi un tată bun. U nii
bărbați a ve a u a st a înrădăcinată în e i. Tatăl m e u a
făcut-o. Și la fe l a făcut și soțul m e u.
"Mulțumesc." Emoția m i-a st râ ns pie pt ul. N u t rist ,
da r nic i fe ric it . N u a m put ut să-l ide nt ific e x a c t .
M i-a ridic a t brațul și m i-a sărut fe rm pe int e riorul
înc he ie t urii, unde pulsul îm i bătea înc e t .
"I m i a pa rt ii. T e voi ține pe t ine și pe fiic a noastră în
siguranță. I ndife re nt de sit ua t ie ."
M â na m e a în a lui, a m făcut doi pași c â nd c ine va ne a bloc a t drum ul. I nst inc t iv, Luc a a făcut un pa s
îna int e , blocându-mă.
„N u e ne voie de t oa t e a st e a c u m ine .” Era voc e a
m a m e i m e le . M -a m înțepenit inst a nt a ne u. De c â nd m a m înt ors, nu m -a m dus să o vizit e z intenționat. N u
vroia m râ sul e i și nic i c rit ic ile e i.
„Bună, mamă”, a m sa lut a t -o c u răceală, făcând un
pa s pe nt ru a st a lângă Luc a . „Cre de a m că uraști
orașul.”
Și a c olo e ra . Același râ nje t pe c a re îl ținea m e re u
c â nd se uit a la m ine .
„Cre de a m că uraști fa m ilia K ing, da r iată-mă”, a
răspuns e a c u ve nin. „Căsătorit c u unul. M a rga re t
K ing. N ic i măcar nu sună bine .”
Doa m ne c â t m -a e ne rva t ! S-a c om port a t c a o cățea
imatură. Am înghițit c e e a c e voia m c u adevărat să
spun și l-a m păstrat c iviliza t .
„De fa pt e st e DiM a uro”, a m răspuns în sc him b. „De c i
nu t re buie să-ți fa c i griji pe nt ru m ine .”
A de sc his gura să spună c e va , da r Luc a i-a tăiat-o.
— Sc uze le m e le , spuse e l. Părea oric e în afară de
sc uze . „Eu și soția m e a a ve m o înt â lnire , așa că nu
e st e
un
m om e nt
pot rivit
pe nt ru
o
c onvorbire
socială.”
Fără un a lt c uvâ nt , m -a c ondus spre int ra re și a m
int ra t în re st a ura nt c u oc hii t ut uror a supra noastră.
Ga zda s-a re pe zit la noi. — E m inuna t să t e revăd,
dom nule .
„Pa blo”, încuviință Luc a din c a p. „Fă cunoștință c u
soția m e a .” M i-a sc him ba t m â na c u pa rt e a inferioară
a spa t e lui, c u pa lm a apăsând pe e a . A fost liniștitor.
Asigurâ nd.
Î n t im p c e m e rge a m , urm â ndu-l pe Pa blo la m a sa
noastră rezervată, Luc a și-a a ple c a t c a pul și și-a
t re c ut buze le de lobul ure c hii m e le .
"Arătaţi frum os." M i se fâ lfâ ia int e riorul. N u a spus
nim ic c â nd a m ieșit din dorm it or îmbrăcat. Da r oc hii
lui e ra u c e l m a i înc his ve rde pe c a re i-a m văzut
vreodată.
Ac um , în t im p c e m e rge a m împreună, roc hia roz de
șifon
de
m a t e rnit a t e
cu
mânecă
lungă
zvâ c ni,
atingându-și c ost um ul din t re i pie se . Roc hia m i-a
a c c e nt ua t st om a c ul, ia r de c olt e ul de c olt e u m i-a sc os
în evidență sâ nii. Privire a m e a c ont inua să c oboa re
spre e a pe nt ru a mă a sigura că nu e ra m a i jos de c â t
a r t re bui.
„E t re a ba m e a să mă uit la sâ nii tăi”, a re m a rc a t
a m uza t Luc a . "N u inve rs."
M i-a m da t oc hii pe st e c a p, inc a pa bil să vin c u un
răspuns plin de duh.
A fost un a lt e fe c t se c unda r a l sa rc inii. Cre ie rul m e u
e ra m a i le nt , la fe l și lim ba .
„Cine e st e proprie t a rul a c e st ui loc ?” a m înt re ba t în
sc him b.
"N oi fa c e m ." Oc hii lui a u călătorit în jurul loc ului. „O
vom păstra c hia r și după c e ne vom m ut a în Sic ilia .
Aic i circulă doa r a fa c e ri le git im e .”
"Oh."
M -a m uit a t în jur în t im p c e ne îndre pt a m spre
spa t e le
re st a ura nt ului.
Era
e le ga nt ,
da r
e ra
o
atmosferă romantică. U n pe re t e înt re g e ra făcut din
sticlă și dădea spre st ra da aglomerată din N e w Y ork .
Pe re t e le de sud a ve a cărămidă vizibilă, c a nde la bre le
de bronz pâ lpâ ind lum ini îm pot riva lui.
Ba rul din colțul îndepărtat m i-a a m int it de film e le
ve c hi. Î nt re gul pe re t e din spa t e din spa t e le ba rului
e ra
din
cărămidă
a proviziona t e
cu
și
sut e
a ve a
de
dula puri
st ic le
cu
oglinzi
strălucitoare.
Sc a une le de ba r din fața lui a u fost re a liza t e din pie le
roșie vint a ge , în t im p c e pode a ua a fost făcută în a lb
și ne gru.
Pa blo se opri la ușa c a re se a m e st e c a c u oglinzile . O
de sc hise , dezvăluind o cameră m a re , da r foa rt e
int im a .
Î n m ijloc ul e i stătea o masă de douăzeci și toată
încăperea m irose a divin.
„V or ve ni și oaspeții noștri în c urâ nd”, l-a inform a t
Luc a .
M uzic a se a uze a înc e t în funda l în t im p c e Luc a m i-a
sc os un sc a un.
"Mulțumesc."
M i-a zâ m bit , c u oc hii lui de o c uloa re m a i profundă,
m a i închisă în această lumină. „Î m i pa re rău pe nt ru
m a m a t a . N u sunt sigură c um a a fla t că vom fi a ic i.”
„Da .”
„Ce a c re zut e a că va re a liza prin colțul tău așa?” a
c e rut să ştie.
O respirație gre a m -a lăsat. „Am înc e t a t să mă înt re b
c u m ult t im p în urmă c a re e st e unghiul sa u sc opul
m a m e i m e le . Sunt sigur că a re unul, da r se schimbă
a t â t de de s înc â t e st e obosit or să ții pa sul.”
M -a privit gâ ndit or, de parcă s-a r fi gâ ndit la c e va ,
da r nu a m a i spus nim ic în această privință.
M i-a m răsucit m â inile în poală, a runc â nd o privire
spre uşă.
"Est i ne rvos?" întrebă Luc a .
Am clătinat din c a p. "N u, nu c hia r. U nc hiul nu poa t e
c e re pre a m ult e . Sunt e m căsătoriți le ga l și mătușa
m e a poa t e țipa t ot c e vre a de spre nunt a nefericită a
lui Áine c u fra t e le tău.
„Î nt r-o zi va t re c e pe st e a st a ”, gâ ndi Luc a .
— Ai c re de că până a c um a r fi făcut-o, a m mormăit
e u.
Î n cameră a int ra t o fată îmbrăcată înt r-un c ost um
ne gru e le ga nt , ia r în spa t e le e i e ra u unc hiul și
mătușa m e a .
„Ah, vorbește de spre dia vol”, a m mormăit.
U nc hiul și mătușa a u int ra t , c u e x pre sia lor ușor
uimiți, uit â ndu-se în st â nga și în dre a pt a .
M -a m dus să mă ridic , da r m â na lui Luc a a a juns la
umărul m e u c â nd se ridică.
„N u t e e x a ge ra , dragă.”
A
t re buit
să-mi
mușc
int e riorul
obra zului
la
c om e nt a riul lui. Ac e st luc ru a r ne c e sit a m a i puțin
exercițiu de c â t se x c u e l și nu e ra pre oc upa t de
a st a . Da r nu a m prot e st a t .
U nc hiul a zâ m bit la rg și s-a re pe zit la m ine . "El a re
dre pt a t e .
Doa m ne ,
fată. Fundul
tău m i-a
da t
o
sperietură. Dispa ra nd a sa .”
Am zâ m bit st â nje nit . „N u a m dispărut. A fost doa r o
vacanță lungă.”
A sc ut ura t din c a p. „Aproa pe a m a vut un a t a c de
c ord. A t re buit să m e rg la m orm â nt ul tatălui tău și să
mă rog pe nt ru ie rt a re .”
Luc a a zâ m bit re c e . „Poa t e că a r t re bui să-i c e ri
ie rt a re ne poa t e i t a le pe nt ru că a i înc e rc a t să-i forțezi
o căsătorie.”
U nc hiul s-a înc runt a t sprâ nc e ne le . „Poa t e , da r să o
fii singură pe M a rga re t c u un c opil în lum e a noastră
a r fi lăsat-o deschisă pe nt ru țintire. Ar fi în pe ric ol.”
U nc hiul râ nji. „Da r t ot ul e bine , c a re se termină c u
bine . Am be le fe t e a le m e le s-a u căsătorit c u frații
K ing. Cine s-a r fi gâ ndit vreodată?”
Ei bine , c e l puțin unc hiul părea uşurat că e ra m
căsătorit. Pătându-ne num e le de fa m ilie și prost iile
c a re a u fost împreună c u e l, a m pre supus. N u
contează că e ra se c olul X X I .
„N u e st e un sc e na riu ide a l”, a c om e nt a t mătușa.
N u a m a vut t im p să-mi da u oc hii pe st e c a p pe nt ru că
frații m e i a u năvălit. T a re . M a re . Si fe ric it .
De da t a a c e a st a m -a m ridic a t și m -a m clătinat dire c t
în brațele lor. „Doa m ne , nic i măcar nu o m a i put e m
pune la sa ndw ic h”, a t a c hina t T yra n. „Ea e st e m a i
m a re de c â t o casă.”
l-a m c iupit . Gre u. „Ai.”
„Wim p.”
Î na int e c a e l să poată rost i o re ve nire , ușa s-a
de sc his și numeroși se rvit ori a u int ra t în cameră c u
tavă după tavă, um plâ nd m a sa c u t oa t e fe lurile de
m â nc a re .
„M i-a m lua t libe rt a t e a de a -l pune pe bucătar să
pregătească t ot ul din m e niu.” Privire a lui a înt â lnit -o
pe a m e a și m i-a făcut c u oc hiul. Doa m ne , aș put e a
să-l sărut c hia r a c um . Ac e st luc ru ne -a r sc urt a c u
siguranță prâ nzul. N u a r e x ist a
nic io de zba t e re
de spre c e să c om a nd, nic io înt â rzie re la gătit.
Pe rfe c t .
Prâ nzul a fost m a i bun de c â t aș fi put ut spe ra .
Câ nd Luc a și c u m ine ne -a m înt ors la pe nt house -ul
nost ru, m i-a m da t jos pa nt ofii și a m oft a t uşurată.
„Ai ne voie să îți fre c i pic ioa re le ?” s-a ofe rit e l.
Am c hic ot it înc e t . „Cum poa t e o fe m e ie să spună nu
la a st a ?”
Re spirâ nd
stabilă.
a dâ nc ,
m i-a m
st re c ura t
m â na
în
cea
Ca pit ol T re ize c i si t re i
MARGARETĂ
T
im ing a fost c iuda t .
Poșta m i-a ve nit adresată c u lit e re le a urii pot rivit e
pe plic . Î n urmă c u doa r c â t e va zile , i-a m re c unosc ut
soțului m e u list a de luc ruri.
Am c it it din nou invitația. Lit e re a urii fa nt e zist e pe
cartonașul roșu m a t .
Ești invit a t c u dra g la La Se nsa zione e rot ic a . Cod
ve st im e nt a r
cravată
neagră.
Un
pa rt e ne r
e st e
pe rm is.
"Ce -i a st a ?" Luc a a apărut în spa t e le m e u, furișânduse spre m ine . Bărbatul se put e a mișca la fe l de tăcut
c a un hoț de pisică a t unc i c â nd dore a .
I -a m arătat c a rdul și sprâ nc e ne le i s-a u ridic a t . Apoi
a ve nit în jurul c a na pe le i și m i-a m sc him ba t im e dia t
pic ioa re le . S-a căzut pe c a na pe a și și-a sprijinit
pic ioa re le
pe
măsuța de
c a fe a ,
a poi
m i-a
t ra s
gle zne le , punâ ndu-le în poală.
Am căzut înt r-o rutină. O viață de căsătorie tipică.
Ce l puțin a m c re zut că e st e . M -a m simțit c onfort a bil
în pre a jm a lui. M i-a u plăcut de ge t e le lui put e rnic e și
fe rm e pe pie le a m e a . M i-a plăcut să vorbe sc c u e l.
Adevărat, nu e ra u m ult e luc ruri pe c a re să nu le fi
iubit la e l.
— Ai de gâ nd să o fa c i? a înt re ba t e l, privire a lui
pâ lpâ ind spre t e le vizor în t im p c e de ge t e le lui îm i
c ut re ie ra gle zne le , m a sâ nd pie le a . M i-a m m e st e c a t
buza de jos. „Dacă ești îngrijora t , m e rg c u t ine .”
O respirație neîncrezătoare m i-a scăpat. „N u va fi
c iuda t ?” a m înt re ba t . „M e rge m noi doi a c olo?”
El a c hic ot it . „Proba bil că nu m a i c iuda t de c â t c um
a m a juns a ic i.” De ge t e le lui m i-a u fre c a t pie le a , în
sus și în jos. Simțirea pie lii lui a spre pe c e a m oa le ,
m a sa jul m i-a făcut c orpul re la x a t . „Î n plus, c ui îi pasă
c e c re de c ine va ! At â t a t im p c â t e lim ini luc ruri de pe
list a t a de găleți.”
L-a m privit suspic ios. „Ast a e luc rul tău?”
Ex pre sia lui e ra neclară. Ave a o față bună de pok e r.
O față pre a bună de pok e r. Ar put e a fi a t â t de
e x a spe ra nt .
„Luc a ”, a m m â râ it e u înc e t .
Mișcarea circulară a de ge t e lor lui i-a liniștit și nu a
înc e t a t .
„Am a sigura t invitația”, a re c unosc ut e l. „V re a u să
ve rific i a rt ic ole le de pe list a t a . Put e m m e rge a c um .
Sa u după c e se naște c opilul. Ce vre i t u."
„O, Doa m ne ,” a m gâ fâ it . Cu siguranță, soțul m e u a
a sc ult a t c â nd a m vorbit . U n râ s sugrum a t m i-a
scăpat. „Î nc e rc i să le ve rific i pe t oa t e ?”
Buze le lui s-a u c urba t . „M a i înt â i t re buie să-i t ra g pe
toți din t ine .”
Am zâ m bit , îm pingâ ndu-m i ușor pic iorul în c oa psa lui.
„Chia r nu știu de c e nu t e -a m plăcut îna int e .”
S-a uit a t la m ine , deși nu e ra nic iun um or pe fața lui.
„Si e u”, a răspuns e l sum bru, c e va fie rbint e a rzâ ndu-i
în oc hi c a re a t rim is va luri de foc prin ve ne le m e le .
Luc a DiM a uro îm i int ra sub pie le . I nc e t da r sigur.
A
doua
zi,
ne -a m
plim ba t
împreună prin
holul
c lubului.
Ținând invitația înt re de ge t e , int e riorul m e u freamăta
de e nt uzia sm și a nt ic ipa re . Covorul roșu e ra m oa le
sub pic ioa re le noa st re în t im p c e m e rge a m pe hol,
urm â nd o brunetă mică.
Loc ul e ra surprinzător de liniștit, singurul zgom ot
prove nind din foșnetul roc hie i m e le a lba st re din sa t in
pe c a re Luc a a insist a t să o port . Câ nd m -a m plâ ns
de burt a m e a , e l a ridic a t din um e ri și a spus: „N u-m i
pasă. Lasă-le pe toți să vadă c â t de frumoasă ești în
t im pul sa rc inii.”
Cum a put ut o fe m e ie să re zist e a c e st or c uvint e ?
L-a m înghiont a t pe Luc a c u umărul m e u. „T e rog
spune -m i că nu a i fost c u nim e ni a ic i”, a m șoptit,
arătându-mi oc hii în fața noastră.
El a clătinat din c a p și ușurarea m a c uprins. Am
înc e put să-mi fie teamă de ziua în c a re l-aș ve de a pe
unul dint re foștii lui. T re buie să aibă c â t e unul la
fie c a re colț.
Î nc e puse m să mă gâ nde sc la e l c a fiind a l m e u. Pe
c ine va pe c a re să-l sun c â nd e ra m în dific ult a t e . Pe
c ine va să sun c â nd a ve a m ne voie de un umăr pe
c a re să plâ ng. Cine va c u c a re să văd un film .
I suse , a proa pe că suna c a un iubit fără se x . Libidoul
m e u a răspuns im e dia t dornic să fa c un pa s m a i
de pa rt e .
M inuna t !
Covoa re le roșii și pereții acoperiți c u t a pe t ne gru ne a u înc onjura t în t im p c e ne -a m îndre pt a t m a i a dâ nc
în clădire. La Se nsa zione e rot ic a . N um e le c lubului
nu a lăsat nim ic imaginației.
— Ai o cameră privată, a anunțat fa t a c u voc e a
răgușită. N u m i-a scăpat c um l-a t ot privit pe Luc a .
M i-a lua t t ot c e a m a vut c a să nu-l a puc de mână și
să țip, El e st e a l m e u . „Pe rm it e o ve de re clară
a supra înt re gii încăperi și... e ve nim e nt e lor .”
Oh, na iba . M -a m gâ ndit să-i spun că nu sunt e m
voye ri. T oc m a i e lim in c e va de pe list a m e a . Da r a poi
a m ridic a t din um e ri. N u c ont a c e c re de a e a .
Î n c e le din urmă s-a oprit și a de sc his ușa. Odată c e
a m int ra t , m i-a căscat gura .
„Mulțumesc, a st a va fi t ot ”, i-a spus Luc a fe m e ii, a poi
m -a îm pins înăuntru.
Ca m e ra a ve a t a pe t ul ne gru și c ovoa re roșii, la fe l c a
în re st ul loc ului. O fereastră m a re . O c a na pe a și un
pe re t e c u un ba r c om ple t a proviziona t .
A fost fa sc ina nt . Am văzut c um o fe m e ie cădea în
ge nunc hi, c u oc hii pe pa rt e ne rii e i. M â inile e i în
spa t e le e i, lim ba i-a t re c ut pe st e buza de jos și a
de sc his gura c u o e x pre sie nerăbdătoare pe față.
„N u înțeleg”, a m mormăit.
„N u înțelegi c e ?” a înt re ba t Luc a . Spre de ose bire de
m ine , oc hii lui e ra u ațintiți a supra m e a . N u părea să
fie int e re sa t de t oa t e a st e a .
Oc hii m i-a u pâ lpâ it în direcția lui, a poi îna poi la
sc e na din fața m e a . „De c e e st e a t â t de dornică să-l
servească?” M i-a m înc lina t c a pul înt r-o pa rt e . „V re a u
să spun, e st e doa r pe nt ru be ne fic iul și plăcerea lui.
Cu t oa t e a c e st e a , e a pa re să-l im plore .”
„De c â t e ori ți-ai da t o mufă îna int e ?” Î nt re ba re a lui
Luc a a ieşit înt r-un m â râ it .
Am ridic a t din um e ri. "O dată sa u de două ori."
Deodată, Luc a s-a ridic a t dre pt și m i-a lua t bărbia
înt re de ge t e le lui. „N um e .”
Am c lipit c onfuz. „H uh?”
„V re a u num e le lor”, a c e rut e l.
U n râ s sugrum a t m i-a scăpat. "Est i ne bun. N u vă da u
num e le lor.” Privire a lui a a rs o gaură prin m ine . „De
c e le vre i?” a m înt re ba t , c u voc e a c u un pa s m a i jos.
— Ca să-i pot om orî, a spus e l. Cum va nu c re de a m că
glumește.
„Bine , a st a e puțin pe st e bord. Relaxează-te a c olo.
Era la fa c ult a t e și sinc e r, a bia îm i a m int e sc num e le
lor. Î n plus, t u a i fost unul dint re e i. V e ga s, îți
amintești?” Apoi m i-a m arătat st om a c ul în t im p c e e l
doa r zâ m be a . M i-a m îngust a t oc hii. „Poa t e că a r
t re bui să c e r list a c u num e le fe m e ilor c u c a re a i fost ,
c a să le pot uc ide . Da r a t unc i a st a a r put e a dura
câțiva a ni, nu?
S-a lăsat pe spa t e , arătându-mi un zâ m be t . „Sinc e r
nu-m i a m int e sc num e le lor, da r dacă vre i să-i om ori,
t e pot a jut a . La urm a urm e i, vre a u să fii fe ric it .”
Am clătinat din c a p neîncrezător. „T re buie să fie
rom a nt ic ism în c e a m a i bună măsură”, a m m â râ it e u
sa rc a st ic .
Și-a lărgit ge nunc hii, m -a m ut a t pe st e poală, a poi m -a
t ra s să mă așez înt re pic ioa re le lui. S-a sc ufunda t
m a i m ult pe c a na pe a , luându-mă c u e l. M -a m re ze m a t
de pie pt ul lui solid. Respirația lui fie rbint e pe c e a fa
m e a și brațul lui s-a înfășurat în jurul t a lie i m e le .
Dint r-o dată spe c t a c olul a fost uit a t și singurul luc ru
pe c a re m -a m put ut c onc e nt ra e ra e l. Mă a t inge a
pe st e t ot .
Respirația lui. Pie pt ul lui dur. Coa pse le lui.
M ie zul m e u pulsa de ne voie și m -a m mișcat puțin
c â nd m â na lui m -a t ra s îna poi.
„Fii liniştit”. Respirația lui fie rbint e pe ure c he a m e a
m i-a da t fiori pe șira spinării.
Așa că m -a m sc him ba t din nou, doa r c a să mă
răzvrătesc puțin. N e
înțelegeam pre a
bine .
Am
re gre t a t inst a nt a ne u re be liune a m e a . Pe nisul lui t a re
s-a lovit de fundul m e u și a t rim is o ne voie fie rbint e
pulsa t orie prin ve ne le m e le . Și un geamăt blâ nd m i-a
scăpat de pe buze .
„Uită-te la spe c t a c ol.” Dinții lui m i-a u rupt lobul
se nsibil a l ure c hii. N u s-a mișcat și nu a lăsat spațiu
înt re noi. Dacă c e va , e ra și m a i a proa pe . „Așa că
put e m șterge a st a de pe list a t a de luc ru.”
Oc hii m e i i-a u a sc ult a t im e dia t și s-a u înt ors la
spe c t a c ol.
Fe m e ia
e ra
în
ge nunc hi,
cu
c a pul
clătinând îna int e și îna poi. De ge t e le bărbatului o
prinseră de păr, c u oc hii pe jumătate închiși pe e a și
șoldurile înfipt e în gura e i. Dorința evidentă dint re
bărbatul și fe m e ia c a re ne dădea spe c t a c ol m i-a
a prins un infe rn în ve ne . Respirația m i s-a înt re rupt .
Pie le a m e a e ra întinsă. Chia r și de a ic i, put e a m
ve de a
dorința
strălucitoare
pre lingâ ndu-se
pe
c oa pse le fe m e ii.
N u m a i put e a m st a nemișcat. M -a m mișcat din nou,
pe nisul dur a l lui Luc a măcinat de m ine și c a pul m e u
a căzut pe spa t e pe umărul lui.
„T e excită, soție?” Buze le lui m i-a u a t ins c urba
ure c hii și m i-a u da t un fior. A fost prim a dată c â nd m a num it soție . Î n m od surprinzător, nu m i-a plăcut.
De fa pt , m i-a plăcut sune t ul.
Ca pul m i s-a înc lina t ușor pe nt ru a -i pe rm it e să-mi
gătuiască gâ t ul. Proba bil că m i-a m pie rdut mințile,
da r în a c e st m om e nt nu-m i păsa. Gura lui pe pie le a
m e a a a rs în c e l m a i de lic ios m od.
Luc a sa mișcat, de ge t e le lui c oborâ nd înc e t pe
st om a c ul m e u în creștere. Poa t e a fost sa rc ina . Sa u
poa t e a fost doa r e l. Era c e va a t â t de a l na ibii de
e rot ic c â nd m i-a a t ins burt a .
Ar t re bui să mă spe rie . Ar fi t re buit să mă respingă,
da r nu a făcut-o. Și fe lul în c a re a fre dona t c u
satisfacție guturală c â nd pa lm a i s-a apăsat ușor pe
loc ul în c a re fetița m e a dădea de obic e i c u pic iorul
m -a făcut să mă năpădesc.
I suse , acești horm oni a r fi m oa rt e a m e a .
„V re i să t e a t ing”. N u a fost o înt re ba re . Respirația
lui s-a um plut de pie le a gâ t ului m e u. M i-a m ținut
respirația, așteptând m a i m ult . Ar fi t re buit să știu că
nu e ra sufic ie nt de bun pe nt ru e l. „Rogă-mă să t e
a t ing, soție, și ve i ve ni m a i gre u de c â t oric â nd.”
M i-a m mușcat buza , re fuzâ nd să c e de z.
M â na lui a a lune c a t m a i în jos înt re pic ioa re le m e le
și le -a m despărțit m a i la rg, a vâ nd ne voie de e l pe
m ie zul
m e u.
Pa sa ric a
mea
e ra
de ja
um fla t a
si
apăsa
pe
pa lpit a nit a , a ve a ne voie de pla c e re .
M â inile
m e le
s-a u
c oborâ t
pe nt ru
a
șoldurile lui și de ge t e le m e le s-a u c urba t în mușchii
lui, în t im p c e șoldurile m e le se mișcau inconștient.
De ge t e le lui s-a u lovit de chiloții m e i. „Ești ud”, a
ge m ut
e l la
ure c he a
m e a . „Îți sim t
m irosul de
e x c it a re . Frum oa sa t a păsărică vre a a st a , a re ne voie
de a st a .” U n geamăt m i-a st re c ura t print re buze le .
Dorința m e a a a rs fie rbint e . "Roagă-mă."
Ple oa pe le îm i e ra u gre le , mă uit a m la spe c t a c ol, da r
nu îl ve de a m . Singurul luc ru pe c a re mă put e a m
c onc e nt ra e ra a c e st bărbat, șoptindu-mi la ure c he .
Mă tentează.
„Poa t e că m i s-a rupt a pa ”, a m răpit, ignorâ nd
c e re re a lui de a im plora . N u aș cerși niciodată.
M i-a m lins buze le , da r nic i un c uvâ nt nu m i-a părăsit
gura . M i-a apăsat un sărut pe um e rii m e i.
M i-a lua t păsărica, a poi și-a st râ ns st râ nsoa re a . Ca și
c um a r deține pa rt e a c e a m a i int im a a m e a .
„At â t de încăpățânat.” Apoi a înjura t . „At â t de ud.
Est e pe nt ru m ine ?”
Da , da , da , îm i ve ne a să țip, da r în sc him b doa r un
sc â nc e t m i-a părăsit buze le . M â na lui liberă s-a
m ut a t la sâ nul m e u și m i-a sm uls pa rt e a de sus a
roc hie i, a poi șiretul sut ie nului m e u în jos. M â na lui de
păsărica m e a m -a apăsat fe rm pe propriul său c orp,
în t im p c e e l m i-a c iupit m a m e lonul se nsibil c u
cealaltă mână.
Pic ioa re le
m i s-a u desfășurat puțin m a i la rg și
t re buie să fi prim it un indic iu. Și-a băgat m â na în
chiloții m e i și a băgat două de ge t e în m ine . Spa t e le
m i s-a a rc uit .
„I isuse , îm i st râ ngi de ge t e le c a și c um a r fi pe nisul
m e u.” V oc e a lui e ra m a i profundă. M a i guturală de c â t
a m a uzit -o până a c um .
A înc e put să-și miște de ge t e le , a dâ nc în m ine , în
t im p c e pa lm a lui se a t inge a de c lit orisul m e u.
T re c use a t â t de m ult de c â nd c ine va mă a t inse se . M a făcut hipe rse nsibil. M i-a găsit punc t ul G și l-a
m â ngâ ia t ușor. Corpul m i s-a c ut re m ura t și m i-a m
ridic a t șoldurile, ge m â nd... num e le lui.
Cre ie rul m e u e ra pre a t ulbure de plăcerea pe c a re o
c onst ruia în m ine . M i-a r fi rușine m a i t â rziu. Ac um ,
a ve a m ne voie doa r de o e libe ra re .
M i-a c iupit ușor lobul ure c hii. „I a c e a i ne voie , soție.”
Mișcările lui în și afară din păsărica m e a a u fost
necruțătoare. De ge t ul lui a t ra sa t c e rc uri în jurul
c lit orisului m e u. M i-a făcut fie c a re celulă a c orpului
să t re m ure de ne voia disperată de e libe ra re . Fie c a re
lovitură m -a îm pins m a i a proa pe de m a rgine .
colț îndepărtat a l
Dint r-un
c a rne a
lovindu-se
de
minții m e le ,
c a rne . Sune t e
de
a uze a m
plăcere.
țipete. Da r nu e ra u a i m e i. Î m i pie rduse m int e re sul
pe nt ru sc e na din fața m e a și o găsisem la soțul m e u.
Luc a DiM a uro a fost păcat și ispită. Ave a m ne voie de
e l c hia r a c um .
— O să fii m oa rt e a m e a , soție, mormăi e l, a poi și-a
re t ra s de ge t e le . Î na int e să pot prot e st a , m i-a rupt
chiloții, zgom ot ul mărunțirii um ple a a e rul și a poi a m
fost ridic a t de pe e l. M -a m așezat pe c a na pe a , c u
roc hia
umflată în
jurul
t a lie i
și pic ioa re le
la rg
de sc hise .
Î na int e c a dezamăgirea să mă a puc e , a căzut în
ge nunc hi în fața m e a . Pa sa ric a m e a sc lipit oa re la
ve de re .
„Lasă-mă să t e a t ing. Lasă-mă să t e gust . Lasă-mă să
te
a m .” Cuvint e le
lui
au
spulbe ra t
zidurile
din
int e riorul m e u a t â t de fără e fort înc â t m -a r îngrozi
dacă nu aș fi ple c a t a t â t de de pa rt e în a c e st tărâm a l
poft e i. „T e rog, soție. Dacă nu a lt c e va , lasă-mă să-ți
a duc plăcere.”
Abia put e a m să re spir. N u put e a m să mă gâ nde sc .
„Da ”, a m re spira t . „Da r num a i dacă îți fa c i și t u
plăcerea.”
Era u t oa t e c uvint e le de c a re a ve a ne voie pe nt ru că
m â inile lui m -a u prins de șolduri.
„Întinde-ți pic ioa re le m a i la rg.” Com a nda lui e ra
aspră, voc e a m a i profundă.
Cu o inspirație instabilă, m -a m c onform a t și, m a i
de vre m e de c â t a m făcut, m -a t ra s pe m a rgine a
c a na pe le i. Privire a lui a căzut înt re c oa pse le m e le .
— Fă-te c onfort a bil, a răpit e l. „N u vre a u să i se
înt â m ple nim ic c opilului.”
La dra c u. A fost a t â t de fie rbint e și e rot ic .
Re ze m a t c u spa t e le de c a na pe a , a m făcut c e m i s-a
spus și c a pul lui l-a c oborâ t înt re pic ioa re le m e le . M a m c ut re m ura t sub prim a a t inge re fie rbint e a lim bii
lui. Abia înc e puse și e u e ra m de ja a proa pe de
orga sm . A făcut o tură lentă de la int ra re a în
c lit orisul m e u și un va l profund de plăcere m i-a
inunda t t oa t e simțurile. De ge t e le m e le s-a u înfipt în
părul lui de s, t re c â ndu-m i unghiile t oc it e pe sc a lpul
lui.
M â inile lui îm i țineau pic ioa re le bine de sc hise în t im p
c e își lua t im pul să mă de vore . Și-a răsucit lim ba
pe st e c lit orisul m e u îna int e de a suge și un geamăt
a dâ nc a vibra t prin a e r. Proba bil că i-a plăcut pe nt ru
că m i-a fre dona t păsărică, a poi și-a îm pins lim ba în
int ra re a m e a .
Privire a lui mocnită a găsit-o pe a m e a și, în t im p c e
m i-a m â nc a t păsărica de parcă a r fi fost de se rt ul lui
pre fe ra t , oc hii noștri s-a u ținut unul pe celălalt de
parcă a r fi fost blocați împreună. A fost c e l m a i
e rot ic luc ru pe c a re l-a m e x pe rim e nt a t vreodată. Î n
t im p c e gura lui suge a și linge a c lit orisul m e u,
de ge t ul lui a a lune c a t în m ine , mișcându-se înăuntru
și afară. I a r si ia r.
Plăcerea s-a a prins, fit ilul m i-a a rs în sâ nge . M i-a m
legănat șoldurile de gura lui, ne put â nd să spa rg
privire a c a re ne le ga . A sc os zgom ot e a dâ nc i de
satisfacție, îndemnându-mă să m e rg.
„T e rog, Luc a ”, a m im plora t e u c u un geamăt fără
sufla re . "Am ne voie -"
M â inile îm i sm ulge a u părul, șoldurile m i se zdrobe a u
de e l.
De ge t e le lui s-a u ondula t în m ine în t im p c e a
c ont inua t să mă lămurească c onst a nt . M -a m â nuit
din c e în c e m a i t a re și m a i re pe de , c re â nd pre siune
fie rbint e în m ine . Cu oc hii lui încă concentrați a supra
m e a , plăcerea m i-a e x ploda t prin ve ne . Pe c hipul lui
nu e ra nic io îngâ m fa re , c i doa r reverență, în t im p c e
căldura
languidă
s-a
răspândit
prin
fie c a re
c e nt im e t ru a l c orpului m e u.
Gura lui m i-a t re c ut pe int e riorul c oa pse i în t im p c e
pulsa m în jurul de ge t e lor lui. A c ont inua t să le miște
înc e t înăuntru și afară. O respirație tremurată m i-a
st re c ura t prin buze . De ge t e le m e le încă îl st râ nge a u
de păr, nu sunt ga t a să-l la s să ple c e .
Cu respirația încă um ple a a e rul, privirile ni s-a u
c ioc nit . Lui flămând și a l m e u dornic să potolească
a c e a foa m e . Și-a șters gura c u dosul m â inii, oc hii nu
clătinau niciodată. Apoi s-a ridic a t în pic ioa re și s-a
așezat lângă m ine , înt inzâ ndu-se , m â na lui ve nind în
jurul m e u. Spe c t a c olul a c ont inua t , da r nic iunul
dint re noi nu i-a a c orda t nic io atenție.
M -a m dus să mă ridic , da r e l m -a reținut, clătinând
din c a p. „V re a u să răspund”, a m prot e st a t c u o voc e
blândă.
„Ast a a fost pe nt ru t ine ”, a spus e l.
M -a m înt re ba t c â t e m uii a prim it a c e st bărbat de -a
lungul vieții. O făcusem doa r de c â t e va ori, ia r ult im a
dată fuse se c u e l. N u s-a plâ ns, la fe l c a c e i
dina int e a lui, așa că nu a r fi t re buit să mă sim t
ne rvos că i-a m da t unul. Totuși a m făcut-o.
Sa u poa t e că nu mă dore a . Oc hii m i-a u pâ lpâ it la
vint re și a u găsit dove zi a le excitării lui.
„V re a u să t e simți bine și t u”, a m m urm ura t e u înc e t .
Mă
re fe re a m
la
c uvint e .
Mi-aș
da
se a m a
de
consecințele m a i t â rziu, da r e l dăduse și a m vrut să-i
răspund. Am vrut să-l fa c să se simtă la fe l de bine
pe c â t m -a făcut să mă sim t .
Ridic â ndu-se în pic ioa re , m -a t ra s în jos.
„Încărcați-mă”, a c e rut e l.
N u a ve a m ne voie de e l să re pe t e . M -a m mișcat și a m
făcut c e m i-a porunc it , burt a m e a fiind singurul
spațiu înt re noi.
— H m m , a m m urm ura t , trăgându-mi m â na pe pie pt ul
lui. M a t e ria lul cămășii lui se simțea re c e sub pa lm a
m e a . Da r simțirea mușchilor lui duri m -a a de m e nit .
Am slăbit prim ul but on, a poi pe următorul, sc lipire a
pie lii c u cerneală ve nind înc e t la ve de re .
M i-a ve nit în m int e înt â lnire a c â nd l-a m surprins
făcându-se la duș. Î n luna noastră de m ie re .
Buze le lui e ra u la doa r un c e nt im e t ru distanță. U n
t re m ur
m -a
străbătut
c â nd
am
înc his
distanța.
Respirațiile noa st re s-a u a m e st e c a t . Gura m e a s-a
lovit de a lui. Apoi m i-a m lipit buze le de a le lui și l-a m
sărutat. Ale ne . Î nc e t . Și-a de sc his gura și m i-a m
st re c ura t lim ba înăuntru.
A gust a t din w hisk y, păcat și ispită. Ca și soțul m e u.
Ca a m e a .
U n geamăt a vibra t a dâ nc în pie pt ul lui și m â na lui a
a juns la c e a fa m e a . M i-a prins c e a fa înt r-o strânsă
st râ nge re în t im p c e a pre lua t c ont rolul sărutului. M ia sut lim ba . M i-a m e x plora t fie c a re colț a l gurii.
I nim a îm i bătea în ure c hi, sâ nge le îm i c urge a prin
ve ne .
N u a m vrut niciodată să ia u a e r. M oa rt e a print r-un
sărut a r fi c e a m a i delicioasă c a le de a m e rge . M i-a m
t â râ t ușor dinții pe st e buza lui de jos.
M i-a c iupit buza de jos. — Ai m e rit a să m ori pe nt ru
t ine , soție, mormăi e l.
Pe nisul lui t a re s-a lovit de m ie zul m e u, t re zind un
m onst ru înfom e t a t de se x în m ine .
„Poa t e că ve i fi m oa rt e a m e a , soț”, i-a m răspuns.
Ce va asemănător c u c onflic t ul a da nsa t pe e x pre sia
lui, da r a dispărut la fe l de re pe de c um a apărut.
Oc hii m i s-a u c oborâ t înt re noi, burt a m e a de gravidă
um plâ nd golul dint re noi. M a i a ve a pa nt a lonii pe e l.
„Ar put e a fi c iuda t c u burt a m e a de gravidă.”
A lua t în c onside ra re c uvint e le , a poi ne -a m ut a t
a st fe l înc â t să se întindă pe spa t e pe c a na pe a , ia r
ge nunc hii m e i e ra u călărșiți de e l, în t im p c e m -a m
așezat de a supra lui.
Am înt ins m â na la c ure a ua lui și i-a m desfăcut-o. A
urm a t sune t ul fe rm oa rului, e le c t rizâ nd a e rul. Î na int e
să pot a junge în pa nt a lonii lui, m â na lui m a re s-a
înfășurat în jurul m e u. Oc hii m i s-a u îndre pt a t spre
privire a lui Luc a , sprâ nc e ne le m e le ridic a t e sub
se m nul întrebării.
Cu mișcări e x pe rt e , și-a slăbit c ra va t a și a sm uls-o.
— Legătura la oc hi, a răpit e l.
"Da r vre a u sa t e va d."
„Le ga re a la oc hi va fa c e t ot ul m a i bine . Crede-mă,”
și-a îm pins șoldurile în sus, arătându-mi c e mi-aș
pie rde . U n fior m -a c uprins, pre siune a și căldura
sc â nt e ind în t im p c e m i-a lipit c lit orisul de pe lvisul
lui.
Era m o fe m e ie slabă, slabă, pe nt ru că m -a m t re zit
dâ nd din c a p. Nerăbdător la a st a .
S-a așezat la jumătatea distanței, trăgând o bandă la
oc hi din se rt a rul m e se i de lângă c a na pe a și și-a pus
legătura c u pric e pe re . Odată c e a fost mulțumit că
e ra st râ ns, a m a uzit foșnetul ha ine lor. M i-a lua t
m â inile și m i le -a pus pe pie pt .
"St a i."
Abia a m a vut t im p să proc e se z c uvint e le , c â nd m -a
prins de șolduri și și-a ridic a t șoldurile și a poi a fost
în m ine . U n gâ fâ it ascuțit m -a lăsat în t im p c e m -a
t â râ t pe pe nis, umplându-mă până la m â ne r.
T im pul s-a liniştit.
Pulsul m i-a de ra pa t până la o oprire incomodă, a poi
și-a re lua t bătăile sălbatice. Pie le a m e a a bâ zâ it ,
luâ nd viață pe nt ru prim a dată de la V e ga s.
Era m a re și a t â t de a dâ nc în m ine înc â t mă ust ura .
U n fe l de se nt im e nt de lic ios. T ot ul părea sporit c u
le ga re a la oc hi. Î i a uze a m respirația gre a , îi simțeam
inim a t unâ nd în pa lm e le m e le .
„Ave m ne voie de pre ze rva t ive ?” M -a m sufoc a t .
„Sunt c ura t ”, a de c la ra t e l. Pa lm e le m e le c ut re ie ra u
pie pt ul lui. „Folose sc înt ot de a una protecție și sunt
t e st a t fre c ve nt .” Făcu o pauză, de parcă a r fi e zit a t
îna int e de a c ont inua : „S-a r put e a să nu re zist e m ult .
Ai fost ult im a fe m e ie pe c a re a m t ra s-o.”
Spuse se a st a îna int e , da r recunoașterea lui a fost
totuși un șoc. I nfa m ul pla yboy a renunțat la t oa t e
fe m e ile după m ine . N u mă așteptam la a st a . N u de la
un pla yboy c a e l.
Cum va a înse m na t și m a i m ult .
„N -a m m a i fost c u nim e ni de c â nd a m fost lovită”, m ia m șoptit recunoașterea m e a , deși e l știa de ja .
„N u va fi niciodată a lt c ine va pe nt ru t ine ”, m â râ i e l.
"N ic i e u." Am da t din c a p în se m n de c onfirm a re . —
Ac um călărește-mă, soție. Doa m ne , not a răgușită a
voc ii lui mă c uprinse un fior. Senzația de e l în
a dâ nc ul m e u m -a îm pins până la m a rgine . „O sc lipire
de dure re și ne oprim . N u vom fa c e rău c opilului.
Înțeles?”
Pie pt ul m i s-a crăpat, lăsându-l m a i a dâ nc în inim a
m e a . Ce nt u c u c e nt im e t ru îm i pre lua sufle t ul.
M i-a m a lune c a t m â inile pe pie pt ul lui, simțindu-i
pie le a caldă. Mi-aș fi dorit să fim a m â ndoi goi, pie le
c ont ra pie le . Da r a r m a i fi a lt e vre m uri. Știam că va
e x ist a la fe l de sigur pe c â t îm i știam num e le .
Prinzâ ndu-l de um e ri, a m înc e put să mă mișc. L-a m
călărit înc e t , în sus și în jos, simțindu-i pie rc ing-ul
frecându-mă în m oduri de lic ioa se . M â inile lui pe
șoldurile
m e le
m -a u
ghida t
în
sus
și
în
jos,
răsturnându-mi plăcerea din c e în c e m a i sus. N u i-
a m put ut ve de a fața, da r geamătul c a re -i răsuna în
gâ t m i-a spus t ot ul.
U n fior îi străbătu t rupul. Am simțit că e ra a l m e u.
M â inile lui mă țineau st râ ns în t im p c e mă mișcam în
sus și în jos pe nisul lui. L-a m t ra s înc e t , a poi a m lua t
vit e za în t im p c e m â inile lui a u înc e put să mă miște
m a i re pe de . Am sărit m a i t a re pe pe nisul lui.
"Est i bine ?" mormăi e l, de parcă s-a r fi reţinut.
— M a i m ult , a m c e rut .
„Copilul e st e ...”
„La na iba , Luc a . Copilul e st e bine . T e rog, m a i gre u.
Am ne voie de m a i m ult ."
N u put e a m să re spir. Pre siune a fie rbint e a înc e put să
se de zvolt e în t im p c e mă st râ nge a în sus și în jos de
a rbore le lui. Î l simțeam întinzându-mă, a t â t de a dâ nc
în m ine . Câ nd i-a m simțit gura pe m a m e lonul m e u,
sugâ nd și a poi m -a mușcat ușor, un fior m -a t re m ura t
în t im p c e plăcerea a izbuc nit .
„La na iba , ești frumoasă c â nd vii.” El a c ont inua t săm i legăne c orpul, îna int e și îna poi, pe nisul lui mă
străpunge prin orga sm ul m e u. Respirațiile m i-a u ieșit
ne re gula t e și gre le .
Corpul lui s-a înc orda t , ia r m â inile lui s-a u st râ ns pe
t a lia m e a în t im p c e își îm pinge șoldurile în sus,
împingându-mă în țeapă.
A sc os un geamăt m a sc ulin c a re m i-a da nsa t pie le a
de găină. S-a vărsat în m ine , c u gura pe burt a m e a .
Sărutul lui a t re c ut prin pie le a m e a și în sâ nge le
m e u.
At inge re a și gust ul lui a u de ve nit un drog. Și m a i rău,
a m înc e put să-i poft e sc c uvint e le și c om pa nia lui.
Pe nisul lui încă în m ine , m â na lui m i-a c uprins
obra zul.
— Ești a m e a , M a rga re t , spuse e l, punc t â nd c uvint e le
c a și c um a r fi vrut să de m onst re ze un punc t . „T u și
c opilul nost ru. A m e a ."
Bu-bum . Bu-bum .
— Al tău, a m m urm ura t som noros, căldură lângă de
la orga sm e le pe c a re m i le dăduse încă înot â nd prin
ve ne .
Ca pit ol T re ize c i si pa t ru
LU CA
M
Obra jii soției e ra u pătați de roșu până acasă.
A fost o privire bună a supra e i. Și-a sprijinit c a pul de
tetieră, privindu-mă c onduc â nd c u un zâ m be t blâ nd
pe buze . N u înt â lnise m niciodată pe c ine va c a re să
fie a t â t de m oa le și totuși a t â t de ascuțit; două
e x t re m e în funcție de loc ul în c a re t e -a i a fla t în viața
e i. Am spe ra t că a st a înse m na că a m â ndoi m e rge m
în direcția c a re ne va fa c e fa m ilia m a i bună. M a i
put e rnic . Pe nt ru fetița noastră și, sperăm, și pe nt ru
câțiva băieți în viit or.
Pa c e a m -a c uprins. Aș put e a oric â nd să re spir m a i
ușor c â nd e a zâ m be a . Fe ric ire a e i e ra singurul luc ru
c a re c ont a pe nt ru m ine . Da r c â nd m i-a zâ m bit , m i-a
făcut pie pt ul să strălucească. Sâ nge le îm i bubuia în
se m n de a proba re că a ve a oc hii e i pe m ine , m â inile
e i pe m ine , pa rfum ul e i în spațiul m e u.
„Ca re e st e următorul luc ru de pe list a t a de găleți?”
Am înt re ba t . „Î m i pla c e foa rt e m ult list a t a .”
Ea c hic ot i înc e t . „Ce -a r fi să-mi spui c e va din list a
t a ? Ac e a st a a r t re bui să fie o stradă c u două se nsuri.
T u îm i îndeplinești dorința și e u o fa c pe a t a .”
a m zâ m bit .
"Afa c e re ." Bine , poa t e că a m fost de a c ord pre a
re pe de pe nt ru că oc hii e i s-a u îngust a t suspic ios. —
Dorm i în pa t ul m e u, a m adăugat e u re pe de . „Ast a
e st e pe list a m e a de dorințe.”
Și-a st râ ns buze le și oc hii e i a u căzut pe c orpul m e u.
Din m om e nt ul în c a re i-a m simțit buze le m oi pe a le
m e le , e a a fost dependența m e a . Ar put e a c e re să-mi
pun capăt vieții și proba bil că o voi fa c e . Pe nt ru e a .
Ac um că m i-a da t t rupul e i, știind că sunt e u, nu m a i
a ve a nic iun punc t de înt oa rc e re .
Ea s- a dăruit m ie . N ic io politică de re t urna re a ic i.
Ea a da t din c a p și e u a bia așteptam să a jung acasă.
Al na ibii de t ra fic . A fost c e e a c e e ra na sol la N e w
Y ork . M a rga re t e ra m ult m a i fericită în Sic ilia și e u la
fe l. M a i a le s după înt â lnire a a c e e a c u m a m a e i. Dacă
n-a m m a i ve de a -o niciodată, a r fi încă pre a de vre m e .
M a e ve Ca lla ha n. N e noroc it a de cățea c u două fețe.
Arăta e x a c t așa c um m i-a m a m int it . Ex a c t așa c um îi
plăceau tatălui m e u. I e ft in. Sle a nt . Cu sâ nii m a ri și
c re ie rul m ic .
Totuși, în afară de se nt im e nt e le m e le subie c t ive ,
c e va de spre apariția e i astăzi m -a de ra nja t .
T e le fonul m e u a suna t , înt re rupâ ndu-m i gâ ndurile , ia r
odată c e a m pa rc a t în ga ra jul m e u subt e ra n, a m sc os
c e lula și a m de sc his m e sa jul. Era de la Guido.
* Bunic ul tău a fost a t a c a t . Fără răni. N u a i un
suspe c t .*
U n m â râ it m i-a vibra t în pie pt și roșu m i-a st ric a t
ve de re a . Î n Sic ilia , bunic ul m e u e ra de ne a t ins.
N im e ni nu a r fi t re buit să se poată a propia sufic ie nt
pe nt ru a -l a t a c a . A fost M a rc he t t i? N u put e a fi. Era
m ort a l, da r nu prost și nu a ve a să ne st ric e relația
noastră de a fa c e ri de lungă durată. N ic i fa pt ul că
c opiii noștri ne vor le ga înt r-o zi fa m iliile .
"Ce s-a înt â m pla t ?" V oc e a lui M a rga re t a pătruns în
ceața roșie din c re ie rul m e u.
Era m pe c a le să nu-i spun nim ic c â nd c uvint e le lui
N onno m i-a u răsunat în ure c he . V oia
să a m
o
confidentă. U n pa rt e ne r. N u doa r o fe m e ie . N onno a
a vut a st a c u bunic a m e a . Am vrut a st a la soția m e a .
Era m ult m a i m ult de c â t fe m e ia după c a re t â nje a m .
„N onno a fost a t a c a t ”. Doa m ne , c hia r și rost ind a c e le
c uvint e și gâ ndul că e l se află în a c e a poziție m -a
făcut furioasă.
Ea se ridică dre pt , c u îngrijora re profundă în oc hi.
„Est e bine ? Est e rănit?”
„Est e bine . Fără răni.”
„Știe e l c ine l-a a t a c a t ?”
„Ei nu știu c ine a făcut-o.” La na iba , a fost c e l m a i
rău m om e nt . N u a m vrut să o părăsesc pe M a rga re t ,
m a i a le s a c um că făceam progre se către c onst ruire a
relației noa st re . Apoi a fost următoarea e i e c ogra fie .
Ar fi prim ul nost ru împreună și proba bil unul dint re
ult im ii de c â nd ne a propia m de m a nda t . Încă pa t ru
săptămâni.
La
dra c u.
N um a i
că nu
put e a m
să-l la s
a c olo
vulne ra bil și singur. Ave a ne voie de m ine .
— Ar t re bui să-l a duc e m a ic i, sugeră M a rga re t c u
voc e a fermă. „Apoi, c â nd îți rezolvăm t re burile de
a fa c e ri, ne înt oa rc e m c u toții, ne dăm se a m a c ine se
află în spa t e le a t a c ului și îi fa c e m să plătească.”
Ea a reușit să mă surprindă. Din nou. I nim a e i m a re .
M olic iune a e i. Coloa na e i.
Ea a fost pa c he t ul pe rfe c t . Pe re c he a m e a ideală.
„N u t e deranjează a st a ? N u vin a ic i?” Am înt re ba t
doa r c a să fiu sigur. „N onno poa t e fi de st ul de puțin
c â nd pleacă din Sic ilia . Se
plâ nge
de
t oa t e
și
compară t ot ul c u orașul na t a l.”
Ea zâ m bi.
"Eu sunt . Put e m găsi fie c a re luc ru de fe c t în a c e st
oraș și numărăm zile le până c â nd ne înt oa rc e m în
Sic ilia ”, a spus e a zâ m bind.
Am a puc a t -o de ceafă și a m t ra s-o m a i a proa pe de
m ine , a t ingâ ndu-m i gura de ure c he a e i.
„Câ nd a junge m acasă, o să t e t ra g înc e t ”, i-a m sufla t
în ure c he , iubind c um un fior i se rost ogoli pe c orp și
sfa rc urile e i s-a u răsuflat sub roc hia e i frumoasă. „Î n
t oa t e m odurile posibile .”
Și a m făcut. Până c â nd a im plora t o a m â na re , a poi a
a dorm it a dâ nc .
I n pa t ul m e u. Ex a c t a c olo unde îi e ra loc ul.
Ca pit ol T re ize c i si c inc i
MARGARETĂ
EU
e ra pre a c a ld. Parcă pătura m e a cântărea o sută de
k ilogra m e , ținându-mă jos.
Oft â nd, a m înc e rc a t să mă răsturn, da r c e va m -a t ra s
îna poi. M i-a m de sc his oc hii. N u c e va , da r c ine va m -a
t ra s îna poi. Era un bărbat în pa t ul m e u. Luptându-mă
prin c onfuzia gre a c a re a pa re înt ot de a una c â nd mă
t re ze sc prim a dată, ia r oc hii îm i de sc hid.
U n geamăt m a sc ulin a vibra t .
"Du-t e îna poi la som n." I nim a m i-a tresărit, năvălind
în pie pt . „Î m i îndeplinești list a de luc ruri.”
„Doa m ne ,” a m re spira t înt r-o combinație de ușurare
și râ s îne c a t . „Am c re zut că e un ucigaș în pa t ul
m e u.”
Din e l se a uzi un c hic ot scăzut.
„N u pre a de pa rt e .”
Brațul lui s-a
înfășurat în jurul m e u, c orpul lui
încălzindu-l pe a l m e u și pie pt ul lui s-a lipit de m ine .
M i s-a părut bine t re zit în pa t ul lui. I -a m aparținut lui
și e l m i-a aparținut. Oc hii m e i s-a u îndre pt a t spre
c e a sul de pe noptieră, c u c ifre le lui ve rzi strălucind
în înt une ric .
Șase dimineața
Z ile le de iarnă sunt c a m na sol. A fost înt une ric pre a
m ult t im p. Re c e . Și doa r de prim a nt . M i-a fost dor de
Sic ilia și de căldura e i. Sut e de c a se c olora t e pe
străzile ve c hi din Pa le rm o. Luc a și c u m ine ne -a m
c onst rui viața a c olo.
De pa rt e de m a m a m e a . N u m a i dore a m înt â lniri
a c c ide nt a le c u e a . N u a m a vut înc re de re în e a c â t
a m put ut să o a runc . M ic ul e i lovit nu m i-a scăpat.
Doa r că e ra în a fa ra c a ra c t e rului e i. De obic e i, le
re ze rva pe a c e le a pe nt ru o perioadă în c a re e ra m noi
doi singuri.
Î m pingâ ndu-m i m a m a din gâ nduri, m int e a m e a s-a
m ut a t
la
luc rurile
mai
fierbinți
și
mai
a buri.
Eve nim e nt e le din noa pt e a trecută m i-a u pătruns prin
a m int iri și un t re m ur a t re c ut prin m ine . A fost c e a
m a i t a re noa pt e din viața m e a .
N e w Y ork -ul c u Luc a , soțul m e u, nu a fost o aventură
a t â t de groaznică. Da r încă a bia așteptam să mă
înt orc în Sic ilia .
„M i-e dor de Sic ilia ”, a m șoptit e u c u voc e joasă.
„Aproa pe că vre a u să m e rg c u t ine .”
I de e a lui N onno în pe ric ol m -a îngrozit . Am ve nit să
a m m ult la e l.
— Și e u, a m urm ura t e l lângă lobul ure c hii m e le . „Mă
duc să-l ia u și să-l a duc a ic i. Odată c e t ot ul va fi
re zolva t a ic i, ne vom înt oa rc e și ne vom înc e pe viața
a c olo.”
Ast a suna pe rfe c t . Viața noastră. Î nc e put ul nost ru.
Pove st e a noastră a înc e put c u adevărat a c olo, așa
că a fost c ore c t să trăim până la bătrânețe a c olo.
Bine ,
poa t e
că pove st e a
noastră a
înc e put
cu
adevărat la T e m pt a t ion, da r, sinc e r, a c e a st a a fost
e t a pa noastră de război. Sic ilia a fost e t a pa noastră
de prie t e nie și dra gost e .
— V e i t e rm ina c u t ot ul a ic i îna int e de nașterea
c opilului? L-a m înt re ba t . „V re a u să se nască a c olo.”
„Ar fa c e pe N onno să fie c e l m a i fe ric it dacă a r fi fost
e a .”
S-a mișcat, trăgându-mă m a i a proa pe de e l. Era dur,
lungim e a lui apăsând pe spa t e le m e u și inst a nt a ne u
Sic ilia a fost uitată.
Doa m ne , bărbatul e ra a t â t de c a ld și pe jumătate gol,
doa r apăsarea t rupului lui îm pot riva m e a m i-a făcut
de ge t e le de la pic ioa re să se înc urc e de plăcere.
Dacă aș fi știut că a m simțit această linguriță bună
c u soțul m e u, m-aș fi urc a t în pa t ul lui c u m ult t im p
în urmă.
„Ai fa c e a st a ?” a m înt re ba t , îm pingâ ndu-m i fundul de
e l. U n huruit a a uzit în gâ t ul lui c â nd m -a m mișcat și
m -a m fre c a t de e l. „Lăsați-vă fra t e le , a fa c e re a și
prie t e nii în urmă. Doa r a t â t de mică Pe ne lope se
poa t e naște în Sic ilia ?
Bine , poa t e t e st a m să văd c â t de de pa rt e va m e rge
pe nt ru a mă fa c e fe ric it , deși părea m a i m ult de c â t
dispus să se c onform e ze . Am pa rc urs un drum lung în
relația noastră, da r încă a ve a m ne voie de liniștire.
Sa u poa t e a m vrut o altă rundă a e ve nim e nt e lor de
aseară.
M â na
lui
s-a
înfășurat
în
jurul
t a lie i
m e le ,
c ut re ie râ ndu-m i burt a și a m jura t că bebelușului i-a
plăcut să-și simtă pa lm a caldă lângă e a . Am simțit-o
îm pingâ ndu-se
de
m â na
lui,
c hia r
și-am
văzut
st om a c ul mișcându-se odată c u e a .
— O sim t mișcându-se, m i-a răpit e l la ure c he .
„Î i pla c e c â nd t e sim t e .” Doa m ne , dacă num a i a st a
m -a r fa c e să mă sufoc , aș fi o m ize rie c â nd va ve ni
a c e st c opil. „Î m i pot spune de ja că va fi fa t a unui
tătic. M ic ul trădător.”
Da r nu a fost nic io mușcătură în c uvint e le m e le .
Chia r și după toți acești a ni m i-a m a m int it dra gost e a
m e a pe nt ru Da și toată afecțiunea lui. Am fost fa t a
unui tătic până la capăt. Da r nu aș fi o mamă
îndepărtată și nepăsătoare c a a m e a .
Fetița noastră a r a ve a dra gost e și protecție de la
a m â ndoi.
„V oi pune o vorbă bună pe nt ru t ine ”, a t a c hina t e l,
c iugulindu-m i lobul ure c hii. „Dacă ești drăguț c u
t a t a .”
M i-a m â râ it jucăuș în ure c he , m â inile lui c oborâ ndum i pe burtă și înt re c oa pse . „Ești ga t a pe nt ru m ine ”,
ge m u e l satisfăcut.
Plăcerea a zbura t prin m ine la pe ria de ge t e lor lui
îm pot riva c lit orisului m e u se nsibil. N u m -a m put ut
abține să nu-m i da u fundul îna poi îm pot riva erecției
lui. M -a prins de șold și a m c re zut că o să mă
oprească. El nu a făcut-o. M -a îm pot rivit m a i t a re
îm pot riva lui. Căldura a plut it și s-a st râ ns înt re
pic ioa re le m e le în t im p c e m i-a m rost ogolit șoldurile,
nim ic a lt c e va de c â t foșnetul cearșafurilor și sune t ul
respirațiilor
noa st re .
noa st re
M -a m
înt ors
t ulburâ nd
în
c oc onul
brațele
lui,
ia r
c a m e re i
el
s-a
rost ogolit pe spa t e c a să mă pot încărca încă o dată
pe e l.
Fe lul în c a re mă prive a m -a făcut să mă sim t c e a m a i
frumoasă fe m e ie din lum e . N u c ont a pe nt ru e l că mă
îngrășisem pa t ruze c i de k ilogra m e sa u că sâ nii m e i
e ra u de mărimea pe pe nilor și st om a c ul e ra m a re c â t
un pe pe ne .
Și-a dus m â inile pe c oa pse le m e le , oc hii lui pe
jumătate luâ nd în c orpul m e u gol. M -a a t ins pe st e t ot
și t ot părea să nu fie de a juns. A făcut-o din nou, a poi
și-a a dus pa lm e le la burt a m e a simțind a c e a mică
viață din m ine .
M ic a viață pe c a re o re ve ndic a și la c a re m urm ura
c uvint e blâ nde . Și nu e ra nim ic m a i e rot ic de c â t a st a
pe nt ru m ine . U n urs tată dur c a re se topește pe nt ru
m ic a viață nenăscută din m ine .
Privire a m i-a c oborâ t pe buze le lui și m -a m a ple c a t
să-l sărut. M -a înt â lnit la jumătatea drum ului.
Și m i-a m
da t
se a m a
că mă înt â lne a
m e re u
la
jumătatea drum ului.
T re i ore m a i t â rziu, e ra m a m â ndoi duș și îmbrăcați.
Am opt a t pe nt ru o roc hie m a x i a lba st ru pudra , de
m a t e rnit a t e , c a re
m i-a
îmbrățișat c orpul și m i-a
c ont ura t burt ic a . Și-a pus o pe re c he de blugi c a re ia u făcut fundul m a i fin, dacă e ra posibil. Pun pa riu că
bărbații de pe t ot globul e ra u ge losi pe fundul ăla
frum os, și e l e ra t ot a l m e u.
— Runda a pa t ra ? a suge ra t e l, prinzându-mă c u
m â inile roșii uitându-mă la fundul lui.
Pulove rul său gri Ra lph La ure n i-a a c c e nt ua t pie le a
măslinie și i-a făcut oc hii să pară m a i de sc hisi.
Ce a sul său sport iv Role x i-a ofe rit o atmosferă
c a sua l, da r scumpă. S-a
de sc urc a t
bine
și și-a
a sc uns ne m ilosire a , da r știam că a ve a un pist ol
înfipt în spa t e . Purt a m oc a sini de c uloa re închisă și o
haină de lână în gri. Renunțasem la o haină în a l
t re ile a t rim e st ru. Am fost un c upt or t ot t im pul.
„Aș fa c e să m e rit e t im pul tău”, a m urm ura t e l pe
buze le m e le .
Am clătinat din c a p. „At unc i aș a ve a ne voie de un pui
de som n.”
„Poți dorm i. Pot
c e re
un șofer să mă ducă la
a e roport .”
Am clătinat din c a p. "N u. T e voi de sc urc a c a o soție
bună.”
Proba bil că i-a plăcut a c e l răspuns pe nt ru că m -a
c iugulit pe obra z și a scăpat subie c t ul. M i-a m prins
poșeta în t im p c e mă st râ nge a fe rm de mână și ne a m îndre pt a t spre lift .
„Asigură-te că t e înt orc i re pe de ”, i-a m spus c â nd
int ra m în lift . „Cine o să se uit e la film e c u m ine în
se a ra a st a ?”
M i-a ofe rit a c e l zâ m be t băiețel și strălucitor. „I -a m
suna t pe frații tăi. Le -a m ruga t să st e a c u oc hii pe
t ine până mă înt orc . Le -a m spus că vă pla c e să vă
uitați la film e ve c hi, așa că a u spus că își a duc
propria colecție de film e .”
a m ge m ut c u voc e t a re . — Luc a , a m prot e st a t . "De
c e a i fa c e a st a ?"
„M ire a sa m e a nu va fi singură.”
„N u m a i sunt mireasă și îm i e st e bine să fiu singură”,
a m c hic ot it e u. Cu siguranță nu a ve a m ne voie de o
dădacă sub form a fraților m e i.
Buze le i se curbară înc e t . „At unc i fă-o pe nt ru m ine .
Î m i voi fa c e m a i puține griji.”
N um a i a st a m i-a spus că a re m ult e în m int e . „Bine ”,
a m oft a t . "Doa r de da t a a st a ."
Oc hii ni s-a u înt â lnit în re fle x , e x pre sia blândă de pe
c hipul lui a făcut c a granițele m e le să se zdrobească
în nim ic . De fa pt , a r put e a fi a rse în cenuşă. Se
înc orpora se în fie c a re bucată din m ine .
„Mulțumesc, soție m e a .” Doa m ne , m i-a plăcut c â nd
m -a num it soția lui. Î n engleză, în italiană. Oric e
lim ba j a l na ibii. At â t a t im p c â t mă spune a a lui.
Ușile s-a u de sc his și e l m -a ghida t spre o altă
secțiune a ga ra jului. M -a c ondus la un Ra nge Rove r
e le ga nt .
„V re i să c onduc i mașina t a sa u a m e a ?” a înt re ba t e l.
„Est e t ot ul a l nost ru, da r pe c a re vre i să îl t e st e zi
m a i înt â i?”
„H a i să-l fa c e m pe a l tău”, a m gâ ndit , lovindu-m i
umărul de a l lui. „Î n a c e st fe l, dacă îl prăbușesc, a l
m e u e st e încă int a c t .”
Și-a da t c a pul pe spa t e și a râ s. U n râ s adevărat, fără
griji, c a re m i-a um plut pie pt ul de căldură și m -a a t ins
a dâ nc în inim a m e a . A fost neliniştitor. Era fra gil. M ia de sc his ușa, m -a a jut a t să int ru c a dom nul c a re nu
e ra , a poi a oc olit mașina c a să ajungă lângă m ine .
Oc hii m i-a u pâ lpâ it spre ba nc he t a din spa t e . Așa c um
e ra de așteptat, Luc a s-a oc upa t de t oa t e . Da r c e e a
c e a fost neașteptat a fost sc a unul a ut o c a re stătea
de ja inst a la t și ga t a de ple c a re .
„De c e e st e a c olo o geantă Guc c i roz a c olo?” l-a m
înt re ba t c urios.
„Est e ge a nt a noastră de spit a l.” Câ nd i-a m a runc a t o
privire în gol, a c ont inua t . „Sa c c u sc ut e c e . Luc ruri
pe nt ru m a m i si be be lusi. M a i există o geantă în
mașina t a . N u put e m fi sufic ie nt de pregătiți.”
I nim a m i s-a um fla t . N um e le lui s-a inst a la t înt r-un
loc pe rm a ne nt în inim a m e a , m a rc â ndu-l c a fiind a l
lui. Era risc a nt . Prie t e nii cărora le pasă profund unul
de celălalt a u fost proba bil m ult m a i în siguranță, da r
inim a m e a a re fuza t să țină se a m a de a ve rt ism e nt .
„H a i să m e rge m ”, a anunțat Luc a , punându-și m â inile
în spa t e le c a pului și întinzându-și pic ioa re le .
M i-a m îngust a t oc hii pe e l c â nd a m pus mașina în
c onduc e re . „N u sunt șoferul tău.”
El a c hic ot it . „Chia r a c um ești.”
Î n t im p c e c onduc e a m din U ppe r Ea st Side , e l m -a
îndrum a t până la a e roport .
„Șofer pe ba nc he t a din spa t e ”, a m mormăit e u în
t im p c e m -a m oprit la a e roport ul priva t și a m m ut a t
M e rc e de sul lui e le ga nt în pa rc .
M -a m dus să-mi de sfa c c e nt ura de siguranță, da r e l
m -a oprit . „N u ieşi afară. E frig și vâ nt .”
"Bine ."
Pa lm e le lui m i-a u c uprins obra jii și m -a t ra s m a i
a proa pe . „Fii c um int e c â t sunt ple c a t ”, murmură e l,
buze le
lui
a t ingâ ndu-se
de
a le
m e le .
c onst e rna t .
„N u
mă
„Fără
c om port a m e nt nesăbuit.”
M -a m
c om port a t
c om port
niciodată nesăbuit.” Apoi a adăugat c uvâ nt ul pe c a re
l-a m învățat în italiană, „M a rit o”. soț.
Oc hii
îi
pâ lpâ ia u
de
a m uza m e nt .
„Ați
st udia t
italiană?”
„N u t e pot lăsa să vorbești c u c opilul nost ru în
italiană și pe m ine să nu înțeleg nic iun c uvâ nt .”
Cu un a lt sărut, sa u c inc i, în c e le din urmă s-a sm uls
de m ine și a ieșit din mașină, ia r e u l-a m văzut
urc â ndu-se în a vionul său priva t . Î na int e de a int ra în
cabină, s-a înt ors, arătând ascuțit și c a un m ilion de
dola ri și a poi m -a șocat a l na ibii.
M i-a a runc a t un sărut, urm a t de un a roga nt c u oc hiul.
At â t de ba na l, da r a l na ibii de dulc e .
Fra ții m e i a u năvălit
în pe nt house , a runc â nd o
geantă de poliție în m ijloc ul sufra ge rie i m e le .
„I suse ,
spune -m i
rămânând
pe
că nu
sc a un
cu
te
muți”, a m
pic ioa re le
mormăit,
sprijinit e
pe
măsuța de c a fe a .
Ge m e nii și-au da t oc hii pe st e c a p. J a c he t e le lor de
pie le e ra u înm uia t e , pic urâ nd pe le m nul t a re . Au
purt a t ținuta lor tipică. Blugi. Boc a nc i de lupt a . Pie le .
Singurul luc ru pe c a re nu l-a m put ut obse rva e ra u
a rm e le lor. Î nt ot de a una a ve a u a rm e a supra lor.
M i-a m înc lina t bărbia spre geantă. „Ce dra c u e st e în
c he st ia a ia ?”
„Apărare”, a u răspuns a m â ndoi la unison.
Oc hii m e i s-a u îndre pt a t spre fra t e le m e u c e l m a i
m a re , c a re doa r a ridic a t din um e ri și și-a da t oc hii
pe st e c a p.
„N e așteptăm la un război?” Am înt re ba t .
„Poa t e ”, răspunse K yra n c ript ic .
„N ic i nu o să înt re b”, a m mormăit, clătinând din c a p.
Aide n a lua t un loc lângă m ine și și-a sprijinit
pic ioa re le
pa ra le le
cu
a le
m e le ,
cu
brațul
înconjurându-mă. — Nu-ți fa c e griji, surioară, voi
rămâne și voi a ve a grijă de t ine dacă a c e i doi idioți
preferă să se om oa re .
T yra n i-a răsturnat o pasăre.
„Știm că ești spe ria t ”, se batjocoră K yra n.
— Și știu că ești prost , a
re plic a t
Aide n. „N u
c onfunda spe ria t c u int e lige nt .” Era înc orda t . Câ nd ia m a runc a t o privire întrebătoare, e l a răspuns doa r:
„Che st ii de a fa c e ri”.
„N u îi put e m lăsa…” înc e pu K yra n, da r privire a lui
Aide n îl înt re rupse .
Ce i t re i s-a r put e a să fie apropiați, da r toți știau că
Aide n va pre lua înt r-o zi m a fia Ca lla ha n c a șef. Nu-și
put e a pe rm it e să reacționeze m a i înt â i și să se
gândească după a c e e a . Ge m e nii, in sc him b, a u
re a c t iona t m e re u. Am pie rdut soc ot e a la c â t e ori
Aide n i-a sa lva t din ne c a z.
„Pune-ți fundurile pe c a na pe a și închide-ți gura ”, a
lătrat Aide n c â nd T yra n a de sc his gura c u un prot e st
c la r pe față. „N e uităm la un film c u sora noastră.”
—
Are
ne voie
de
un
cățeluș
cu
c a re
să
se
îmbrățișeze, mormăi K yra n. "N u noi." I -a m a runc a t o
privire neîncrezătoare, da r e l a c ont inua t : „S-a r put e a
să devină deprimată. Ce l puțin așa a spus m a m a .”
Dint re t oa t e luc rurile , a c e st a a fost c e l m a i prost
luc ru de suge ra t . De loc surprinzător, a ve nit de la
mama mea.
— N u vre a un a nim a l de c om pa nie , lătră Aide n. „Est e
alergică, ne noroc it ule .”
—
Există
pa st ile
pe nt ru
a st a ,
spuse
T yra n,
aruncându-și gumă în gură.
„Și e însărcinată”, a spus Aide n, uit â ndu-se la frații
noștri de parcă a r fi c e i m a i m a ri idioți de pe această
planetă. N u a u fost , da r a u urm a t înt ot de a una sfa t ul
m a m e i noa st re . Din pa c a t e .
Am oft a t , luâ nd t e le c om a nda . Dacă c e i t re i a r înc e pe
să se ceartă îna int e și îna poi, a r fi o noa pt e lungă.
Le -a m oprit , îna int e și îna poi de ve nind zgom ot de
funda l și a m înc e put să răsfoiesc c a na le le în t im p c e
furt una a izbit afară. V â nt ul și ploa ia se bic iuia u de
ge a m urile de sticlă. Ar fi gre u să dorm i fără Luc a
a ic i. Chia r dacă a m înc e put a bia să ne împărțim
pa t ul, e ra m de ja obișnuită să-l a m a ic i în fie c a re
seară.
T e le fonul m e u stătea în poală, alături de un bol de
floric e le ne m â nc a t e . I -a m t rim is un m e sa j lui Luc a
a c um o jumătate de oră, îngrijora t de zborul lui. Prin
urm a re , inc a pa c it a t e a
mea
de
a
mă buc ura
de
gust a re a m e a preferată în t im p c e mă uit la film e .
Ge m e nii s-a u căzut pe c a na pe a , ra m e le lor m a ri
făcându-mi c orpul să se miște c hia r și în st a re a m e a .
„T e rog să nu-ți pui film e le ve c hi”, mormăi T yra n. „N u
mă de sc urc c u ra ha t ul ăsta în st a t ul m e u.”
m -a m
ba t joc orit .
„Ce
st a re
e st e
a ia ?
St a t ul
c rim ina l?”
Și-a înt ors c a pul înspre m ine , c u oc hii strălucind de
a m uza m e nt . „Pune un film de acțiune. Sc i-fi. Groază.
oc c ide nt a l. Oric e , în afară de film e le a le a a l na ibii de
ve c hi în c a re cântă și plâ ng până se sm ulg pe st e t ot .
N ic i măcar nu ne pot ofe ri o scenă de se x decentă.”
K yra n sări în sus și se îndreptă spre fereastră,
privind afară. Ce e a c e c re de a că va ve de a de până
a ic i e ra dinc olo de m ine ?
"La c e vre i sa t e uit i?" L-a m înt re ba t . „Dă-mi un t it lu
și îl voi pune .”
— Pune pe Ava t a r , spuse T yra n. „Are un pic de
rom a nt ism în e a .”
— Ce l c u oa m e nii albaștri? a m înt re ba t neîncrezător.
„N u disc rim ina oa m e nii albaștri”, rost i K yra n în t im p
c e se înt orc e a de la fereastră. Am put ut ve de a
neliniște în toată e x pre sia lui. N ic i măcar nu a
înc e rc a t să o ascundă.
Câ nd soțul m e u s-a înt ors, l-aș uc ide pe nt ru că i-a m
t rim is pe toți t re i frați a i m e i. Ac e st a a fost c e l m a i
îndepărtat luc ru de re la x a re pe c a re l-a i put ut obține.
"Am e nda . Ava t a r e st e , a m re c unosc ut .
Am de rula t la ba ra de căutare și a m înc e put să sc riu
lit e re le .
— M a m a a c e rut să t e vadă, rupse Aide n tăcerea.
De ge t ul m e u sa oprit pe st e ult im a literă. — A spus că
a re c e va să-ți spună.
m -a m ba t joc orit . M a m a m e a a bia dacă m i-a a c orda t
vre o atenție, nu contează că a vorbit c u m ine .
— Întâlnește-o doa r o oră, încercă K yra n să facă un
c om prom is. Î nt ot de a una a căutat c om prom isuri. Cu
excepția c a zului în c a re e ra t im pul să uc izi pe
c ine va .
At unc i
a
fost
un
c om prom is
al
na ibii,
consecințele să fie a l na ibii.
I -a m st udia t c hipul. Era c u doa r c inc i a ni m a i m a re
de c â t m ine , da r a t â t e l, c â t și T yra n păreau une ori
m ult m a i în vârstă.
T yra n m i-a sm uls c a st ronul de floric e le de porum b și
a înc e put să le ba ge în gură de parcă s-a r fi de m oda t .
U ne ori, c a a c um , păreau m ult m a i t ine ri , m i-a m zis.
N oi t re i i-a m a runc a t o privire și e l a zâ m bit tișios.
"V re i niște?" s-a ofe rit e l.
— N u m a i, a m spus, înăbușind un căscat. — T e -a i
spălat
măcar
pe
m â ini
îna int e
de
a-
m i săpa
floric e le le ?
„Ge rm a fob”, a a c uza t e l.
„Ar fi bine să de vii și t u unul. Î na int e c a ne poa t a t a
să fie a ic i. Alt fe l, nu t e voi lăsa să o ții în brațe.”
El a râ njit , dinții sc lipind. „Oh, nim e ni nu mă va ține
de pa rt e de ne poa t a m e a . O vom învăța să ble st e m e
și...”
M i-a m ridic a t m â na , c u pa lm a îndreptată spre e l.
„Lasă-mă să t e opre sc c hia r a c olo.”
— O să se spe le pe m â ini, M a ggie , sări K yra n în
apărarea fra t e lui său. „De fa pt , a re o sticlă de
de zinfe c t a nt pe nt ru m â ini m e re u la îndemână. Și și-a
făcut provizii.”
„Doa m ne , băieți, poți să t a c i dra c u’ în legătură c u
dezinfectanții pe nt ru m â ini”, a int e rve nit Aide n .
Ac um uitați-vă la a st a , sa u vă t rim it pe toți în pa t .”
U ne le luc ruri nu s-a u sc him ba t niciodată c u fa m ilia
mea.
Ca pit ol T re ize c i și șase
MARGARETĂ
T
noa pt e a
a
a nive rsa re a
fost
H a llow e e n.
noastră
de
c â nd
Î nt r-un
fe l,
ne -a m
a
fost
înt â lnit
la
pe t re c e re a de H a llow e e n de la T e m pt a t ion. Da , e ra
a ugust , da r a st a e ra ire le va nt . Abia așteptam să-l
re vin pe
Luc a
ca
să put e m
fa c e
c e va
spe c ia l
împreună.
Era ple c a t de t re i zile lungi.
El a suna t . T rim is. A suna t din nou.
T re buia să ajungă acasă în două ore . At â t e l, c â t și
N onno. Ca ssio le lua de la a e roport .
Áine și c u m ine făceam la cumpărături împreună.
H a ine le și m obilie rul pe nt ru bebeluși a u fost prim ul
luc ru pe a ge nda noastră. Abia a m a juns în prim ul
m a ga zin pe nt ru c opii c â nd a renunțat la înt re ba re .
„De c e nu m i-a i c e rut să t e a jut ?” Acuzația ușoară
din voc e a e i e ra gre u de ra t a t . „Te-aș fi a jut a t .”
— Aide n m -a a jut a t , a m spus de zinvolt . „N u e ra
ne voie să păstrezi un se c re t față de soțul tău.”
N u voia m să știe că mă deranjează c um unc hiul,
soția lui și m a m a re fuza u să mă la se necăsătorită. Î n
loc să mă a jut e , s-a u a duna t îm pot riva m e a , m i-a u
tăiat t oa t e fondurile și m i-a u da t un ult im a t um . N u le
păsa de bunăstarea bebelușului m e u.
„Nu-ți pla c e Ca ssio”, a de c la ra t e a . N u c re de a m că
e st e a t â t de e vide nt .
Am ridic a t din um e ri. „N u-l urăsc, da r nu, nu-m i pla c e
de e l.”
„Ți-a rănit se nt im e nt e le ”, a spus e a , înc e rc â nd să
ajungă la fund.
I -a m t rim is un zâ m be t de sc uze . La fe l c a m a m a e i,
e a spe ra că vom fi o fa m ilie m a re și fericită.
— N u se nt im e nt e le mă deranjează, Áine . Est e fa pt ul
că m -a pus la c a le .” Câ nd e a a de sc his gura , proba bil
c a să-l a pe re , a m c ont inua t re pe de . „N u mă înțelege
greșit, sunt la fe l de vinova t pe nt ru că a m int ra t
dire c t în c a pc a na a c e e a , da r a st a nu-l scutește de
păcatele sa le . Totuși, c um va , m i se pa re că doa r e u
a m plătit pe nt ru greșelile și păcatele m e le , în t im p
c e e l se bucură c u dra gost e a vieții lui.”
A urm a t tăcerea. Gre u și a c uza t or.
„V oi vorbi c u e l.”
— Doa m ne , nu, a m spus e u re pe de . N u a ve a m ne voie
de m a i multă dramă. "Da r mulțumesc. T ot ul e bine
c a nd se t e rm ina c u bine ."
N um a i că nu e ra m sigur dacă a c e st a e ra sfârșitul
m e u. N u t oc m a i un fina l fe ric it , da r poa t e un fina l
oa re c um
satisfăcător în
c a re
fiic a
mea
e ra
în
siguranță și protejată.
— De c i t ot ul e bine c u t ine și Luc a ? întrebă Áine .
"Da ."
Luc a și c u m ine . Încă înc e rc a m să înțeleg a st a . M -a
sa lva t . Ajut orul a ve nit în c e l m a i im proba bil om .
Totuși, nu e ra m sigur c e sunt e m . Sot si sot ie .
Prie t e ni. Îndrăgostiți.
Da r e ra m noi m a i mulți? Se simțea așa.
Î n loc să-i răspund, a m înt ins m â na către o salopetă
drăguță c u „Atenție băieți, m a m a m e a poa t e folosi o
armă” sc ris pe față.
Áine
râ nji. „Dacă a r ști e i”, a
c om e nt a t
ea. O
mușcătură ciudată în a bdom e nul m e u m -a făcut săm i răsucesc fața. "Ce ? Nu-ți pla c e ?”
— Da , a m spus. „O să-l ia u.”
Am c ont inua t prin m a ga zin, în t im p c e Áine c ont inua
să a runc e din c e în c e m a i m ult e luc ruri în cărucior.
Pre siune a ciudată din a bdom e nul m e u a c re sc ut c u
fie c a re m inut , da r a m ignora t -o. N e -a m văzut ie ri pe
doc t or și a spus că t ot ul arăta bine . M a i a ve a m
c â t e va săptămâni. M i-a m fre c a t burt ic a inferioară.
Poa t e c opilul stătea pe rinic hiul m e u sa u așa c e va .
Șaizeci de m inut e m a i t â rziu, cumpărasem sufic ie nt e
ha ine pe nt ru a a c ope ri prim e le șase luni din viața lui
Pe ne lope . Am a le s și m obilie rul pe nt ru c a m e ra e i.
Luc a a spus că nu a re o preferință în c e e a c e
privește sc he m a de c ulori, așa că a m opt a t pe nt ru
a lb.
Odată c e a m a ra nja t c a t oa t e a c e st e a să fie livra t e
la pe nt house -ul lui Luc a , a m părăsit m a ga zinul. N e a m îndre pt a t spre mașina c u șoferul pe c a re m i-a
a t ribuit -o Luc a . N e -a c ondus îna poi la pe nt house -ul
lui Luc a , lupt â nd c u t ra fic ul din oraș. T e le fonul m e u a
bâ zâ it și a m înt ins ra pid m â na spre e l, a poi a m
zâ m bit înc e t .
N onno
și
Luc a
Ast e pt a ndu-m a .
e ra u
acasă.
La
pe nt house .
Î n m om e nt ul în c a re mașina a oprit în ga ra j, a m ieșit.
Ave a m c â t e va genți și Áine s-a ofe rit să mă a jut e să
le port la e t a j. Ca ssio a r fi și e l a ic i. Așa că a m lua t
lift ul până la ult im ul e t a j. Áine a cărat t re i genți și e u
a m a vut doa r unul.
Î n m om e nt ul în c a re a m pășit în a pa rt a m e nt , a m
înghețat. O dure re ascuțită m i-a t re c ut prin burtă.
Punga a căzut pe pode a , conținutul e i împrăștiinduse pe le m nul de esență t a re în t im p c e mă st râ nge a m
de st om a c . Cealaltă mână m i-a t ra s să mă țin de
pe re t e .
Ce va c a ld m i s-a sc urs pe pic ioa re și oc hii m i-a u
c oborâ t pe c orp. Am purt a t o roc hie de m a t e rnit a t e
din lână, c a re a c um e ra udată și pa nt ofii m e i la fe l.
T oc m a i m i s-a spa rt a pa ?
Áine sc oa se un strigăt șocată.
„M a rga re t ? Est e ... c opilul vine de ja ?”
Sâ nge le m i se pre linge a pe gle zne . N u c re de a m că va
fi sâ nge c â nd m i s-a spa rt a pa . N im e ni nu a spus
nim ic de spre sâ nge .
Era m pre a uluit c a să sc ot un c uvâ nt .
„M a ggie , vorbește c u m ine .”
— I a -l pe Luc a , a m spus e u înc e t .
A fost a c e l m om e nt în c a re a r fi t re buit să știu că m a m îndrăgostit de Luc a . N u m i-a m c e rut frații. Am
înt re ba t de bărbatul c a re m -a pus în această situație.
Am înc e put să t re m ur în t im p c e mă st râ nge a m de
burtă.
— Sâ nge re zi, șopti Áine , c u voc e panicată.
V e de re a m i-a înot a t . Pic ioa re le m e le a u înc e put să
t re m ure , a bia susținându-mă, ia r gențile lui Áine a u
căzut c u zgom ot în t im p c e e a și-a încolăcit brațul în
jurul t a lie i m e le și c u cealaltă, scoțându-și t e le fonul.
M â inile i-a u t re m ura t , da r nu m -a m put ut c onc e nt ra
a supra a st a . Doa r pe această dure re ascuțită și
penetrantă în a bdom e n.
Sune t ul sla b de la t e le fonul e i a a juns la ure c hile
m e le . Părea să răsună unde va în depărtare.
„Ce va e st e în neregulă c u M a ggie .” Pa nic a din voc e a
e i e ra evidentă. „Sunt e m în pe nt house .”
Ape lul s-a înc he ia t . Ușa biroului lui Luc a s-a de sc his
și oc hii soțului m e u s-a u așezat a supra m e a . A
înc e rc a t să-și păstreze c a lm ul.
"Ce fa c i acasă?" M -a m st ric a t prin dure re . „N u a r
t re bui să fii acasă încă o oră.”
"Nu-ți fă griji." Luc a s-a re pe zit spre m ine . „V ine de ja
c opilul?”
"Așa c re d." Oc hii m e i s-a u a runc a t spre N onno în
spa t e le lui și a m înc e rc a t să zâ m be sc . Proba bil a
ieșit c a o grimasă dureroasă. „Bună, N onno. Sunt
a t â t de fe ric it că ești a ic i. Am vrut să o a ve m în
Sic ilia , da r...
El a za m bit . „Micuța Pe ne lope e st e ga t a să cunoască
lum e a ”, gâ ndi e l.
O altă dure re ascuțită m i-a t re c ut prin c oloa na
vertebrală și zâ m be t ul m i-a căzut de pe față.
— Ave m ne voie de o ambulanță, țipă Áine .
Luc a m i-a înfășurat un braț în jurul spa t e lui în t im p
c e pic ioa re le m e le c e da u. Privire a lui a călătorit pe
pic ioa re le m e le ude . Î n m om e nt ul în c a re a văzut
sâ nge , pa nic a s-a st re c ura t în e x pre sia lui. Da r și-a
păstrat c a lm ul.
— N u int ra
în panică, spuse
e l înc e t . „U ne ori,
spa rge re a a pe i e st e însoțită de spe c t a c ol sâ nge ros.
Sa u poa t e e st e dopul de m uc us. Am c it it că se
întâmplă une ori.” Ridică privire a spre Áine . „Du-t e și
ia un prosop”, a c e rut e l.
Î n t im p c e se grăbea să-l ia , m i-a m st râ ns na sul în
c iuda dure rii. „U nde a i c it it a st a ?”
El a zâ m bit . „Ca rt e a m e a atotștiutoare”, a m urm ura t
e l în t im p c e mă ridic a . „Am c it it de luni de zile La c e
să mă aștept c â nd mă aștept .”
U n râ s sufoc a t m i-a scăpat. „N u mă pot de c ide dacă
e st e rom a nt ic sa u pur și sim plu c iuda t .”
„Rom a nt ic ”,
răspunse
e l,
a poi
aruncă
o
privire
fra t e lui său și lui Áine , a poi lui N onno. „V oi c ont a c t a
dacă a ve m ne voie de c e va . Anunță-i pe frații e i.”
„N onnu, ve i fi bine ?” L-a m înt re ba t . „V re i să vii? Deși
nu va fi dist ra c t iv.”
Fața încrețită a lui N onno s-a înm uia t și și-a pus
pa lm a firavă pe obra zul m e u.
„O să-mi aducă Ca ssio c â nd se va naște micuța
Pe ne lope . Ac e st a e st e m om e nt ul tău și a l lui Luc a .”
N odul din ga t m i-a c re sc ut . „N u vă faceți griji pe nt ru
nim ic .”
Am da t din c a p.
Áine a a dus prosopul e x a c t c â nd Luc a m -a lua t în
brațe. Ea i-a înt ins-o și e l a m urm ura t mulțumirile,
a poi m -a dus în lift . A fost e fic ie nt în panică, i-aș da
a st a . Am fost în M e rc e de sul lui G-Be nz în c e l m a i
sc urt t im p. A pus prosopul jos, a poi m -a așezat ușor
pe sc a unul pa sa ge rului.
„T ot ul va fi în regulă”, a spus e l în t im p c e îm i
a t inse a ușor obra zul. „V om fi în spit a l în c urâ nd.”
"Știu." Ac um că e ra acasă, știam că se va a sigura că
sunt e m bine . „Bine că a ve m ge a nt a noastră roz
pe nt ru sc ut e c e Guc c i în spa t e ”, a m t a c hina t e u.
El clătină din c a p, a m uza m e nt ul strălucind în oc hii
lui împreună c u îngrijora re a c a re persistă a c olo. A
înc his ușa, ia r Luc a s-a re pe zit să se st re c oa re în
spa t e le vola nului. A a c c e le ra t m ot orul și a împușcat
din ga ra jul subt e ra n și pe străzile din N e w Y ork .
„Am vrut c a Pe ne lope să se nască în Sic ilia ”, a m
mormăit e u de nicăieri, o dure re surdă inst a lâ ndu-m i
unde va a dâ nc înt re c oa pse .
Luc a a a runc a t o privire spre m ine .
„Următorul nost ru c opil va fi.” M â na lui s-a înt ins și
m i-a c uprins obra zul. „Asigură-te doa r că ești bine .
T u și c opilul sunteți t ot c e contează pe nt ru m ine .”
Pe c hipul lui e ra c e va a proa pe de dispe ra re .
M i-a m pus m â na pe st e a lui. „Fe m e ile a u c opii în
fie c a re zi”, l-a m m â ngâ ia t . „V om fi bine . Doa r... Am
înghițit în se c . "Doa r rămâi c u m ine . Bine ?"
„Toți c a ii re ge lui nu m -a u put ut t ra ge de pa rt e ”, a
râ snit e l.
N e -a m oprit în fața intrării spit a lului. Luc a a sărit din
mașină și a a le rga t în jurul capotă pe nt ru a mă
ridic a . Odată în brațe, a int ra t c u pași m a ri în spit a l
și a sist e nt e le s-a u re pe zit la e l c u o targă. Odată c e
m -a pus jos pe e l, m -a u rost ogolit înt r-o cameră.
M e dic ii și a sist e nt e le s-a u re pe zit în jurul m e u. M -a
c one c t a t la mașini, m i-a m ve rific a t e le m e nt e le vit a le
și îna int e să știu c e se întâmplă, a m fost dus din nou.
Luc a a rămas c u m ine pe st e t ot , ținându-mă de mână
și șoptind c uvint e re c onfort a nt e .
Sunt e m
la
a st a
ore
înt re gi fără nic iun progre s.
Î m pingâ nd. Plâ ngâ nd. M a i m ult îm pinge re . Ce rvix ul
m e u nu se dila t a .
„T re buie să operăm.” Ac e a st a a fost prim a propoziție
înregistrată și oc hii m i s-a u um plut de panică.
„Luc a ?” Am clătinat din c a p. Fric a mă simțea c a un
vic iu în jurul gâ t ului m e u. „N u lăsa nim ic să i se
înt â m ple bebelușului nost ru.”
Oc hii i s-a u îngust a t pe doc t or și pe a sist e nt e . „Dacă
vor să trăiască, se vor a sigura că t u și c opilul nost ru
trăiți.”
V oc e a lui m â râ it oa re a vibra t prin cameră și toată
lum e a s-a liniștit inst a nt a ne u. Singurul zgom ot c a re
înt re rupe a tăcerea e ra bip-ul c onst a nt , bip-ul, bip-ul
ve nit de la a pa ra t .
"Dre a pt a ?" a zguduit e l. Aproa pe că mă așteptam să
scoată o armă și să-i amenințe c u c e s-a r înt â m pla
dacă nic iunul dint re noi nu reușește. N u a r t re bui să
fiu de a c ord c u a st a , da r m -a făcut să mă sim t m a i în
siguranță.
Odată c e m e dic ii și a sist e nt e le s-a u a duna t , toți a u
da t din c a p în se m n de înțelegere.
„Se pa re că c ordonul om bilic a l e st e înfășurat în jurul
gâ t ului bebelușului. O c e za ria na va a sigura c a a t a t
be be lusul c a t si m a m a sunt in sigura nt a ”, a a sigura t
m e dic ul.
„U nde e st e doc t orul Ca la bro?” m -a m plâ ns. „S-a r
put e a
să o re pa re .” Com e nt a riul nu a ve a
se ns.
Păream c a un idiot . M -a oprit ? Absolut nu. „Ea ne
cunoaște m a i bine c opilul. Ea îm i cunoaște m a i bine
părțile int im e .”
Doc t orul s-a uit a t la m ine în gol, a poi și-a îndre pt a t
atenția către Luc a c a re mă ținea de mână, de ge t ul
m a re c a re mă t re c e a îna int e și îna poi pe st e pie le ,
liniștindu-mă.
— A ple c a t în oraș, m ia be lla , murmură Luc a . „Ac e st
doc t or știe c e e st e în joc dacă dă na ibii.”
Doc t orul dădu din c a p, a m int indu-m i de una dint re
a c e le jucării c u c a pul bobble pe c a re oa m e nii le
lipe sc pe t a blourile de bord.
Î n c lipa următoare, a m fost dusă pe hol și a m fost în
sa la de operație, m â na lui Luc a nu e libe râ nd-o pe a
m e a . M i-a da t drum ul sufic ie nt de m ult pe nt ru a
îmbrăca ha la t ul c hirurgic a l pe c a re a sist e nt e le a u
îm pins-o spre e l, a poi m i-a fost m â na din nou în a lui
c â nd m -a u pregătit, inc lusiv c â nd m i-a u da t e pidura la
pe nt ru a mă amorți. Luc a a re fuza t să ple c e de lângă
m ine în t im p c e m i-a u tăiat burt a . Evide nt că sâ nge le
nu l-a de ra nja t . Văzuse de st ule .
Prezența lui, privire a lui constantă, c ont rolul și forța
pe c a re le proie c t a e ra u e x a c t c e e a c e a ve a m
ne voie . El s-a a sigura t înt ot de a una că sunt e m în
siguranță. N im ic nu put e a m e rge prost pe nt ru că
Luc a nu i-a pe rm is.
T ot t im pul, m -a ținut de mână și a șoptit c uvint e
blâ nde . I -a m a sc ult a t doa r voc e a , de parcă a r fi fost
rugăciunea m e a . M i-a da t put e re . N e -a r ține c opilul în
siguranță.
Câ nd prim ul strigăt a călătorit prin a e r, a m â ndoi a m
tresărit. Oc hii ni s-a u bloc a t și a poi s-a înt ors spre
fiic a noastră. După c e a făcut-o curățenie și a lua t
măsurătorile ne c e sa re , a sist e nt a ne -a ținut fiic a în
brațe, a înfășurat-o înt r-o pătură de spit a l și ne -a
pre ze nt a t -o.
„Felicitări”, a ra dia t e a . „Ai o fetiță sănătoasă.”
Emoțiile se învâ rt e a u în pie pt ul m e u. M i s-a st râ ns
gâ t ul și un t re m ur s-a rost ogolit prin c orp. Oc hii lui
Luc a a u strălucit și i-a m da t drum ul la mână.
„H a llow e e n t re buie să fie fa rm e c ul nost ru noroc os,
m ia be lla ”, a râ s e l, c u oc hii prot e c t ori și ve he m e nt
a supra c opilului nost ru. "Ce l m a i bun c a dou."
Și-a a m int it . Dacă aș fi văzut această pa rt e a lui în
prim a
noa pt e
în
c a re
ne -a m
înt â lnit .
N e -a r
fi
e c onom isit a t â t de m ult t im p.
„Du-t e , ține-ne pe
fiic a
noastră.” Oc hii lui s-a u
a runc a t spre m ine , re t ic e nt să mă părăsească, da r
a m da t din c a p liniştitor. "M e rge ."
M i-a sărut ușor frunt e a , a poi s-a îndre pt a t și s-a
îndre pt a t spre capătul m e se i de operație. Asist e nt a ia înt ins fiic a noastră și, în m om e nt ul în c a re a ținuto, e x pre sia i s-a înm uia t . Părea micuță în brațul lui
Luc a și a m știut în a dâ nc ul sufle t ului că nu va lăsa
niciodată să i se înt â m ple nim ic . După e x pre sia
fe roc e din oc hii lui, știam că o va prot e ja c u sufla re a
lui pe m oa rt e .
— Micuța m e a Pe ne lope , murmură e l, c u emoții pe
c a re nu le m a i a uzise m până a c um în gla s.
Știam că fiic a noastră va fi în siguranță. Oc hii lui
Luc a vorbe a u de spre protecție, de spre hotărârea
pură de a dist ruge oric e și pe oric ine i-a r fi făcut rău.
Întorcându-și privire a de la pe rsona lul spit a lului, s-a
a propia t de m ine c u fiic a noastră și s-a lăsat pe
sc a unul de lângă c a pul m e u c a să-mi poată arăta
fetița noastră.
„Faceți cunoștință c u lum e a noastră”, a m urm ura t e l
în t im p c e îm i apăsa un sărut pe obra z.
„Est e
atât
de
frumoasă”,
am
șoptit,
cu
voc e a
tremurândă. N ic i măcar nu m i-a păsat că doc t orii
e ra u ocupați să mă împletească.
— E e x a c t c a m a m a e i, spuse Luc a înc e t . „Ea va rupe
inim ile băieților. Cu siguranță voi a ve a ne voie de m a i
m ult e a rm e .”
Î i t re c u un de ge t pe obra z. Ea c lipi, c u părul ne gru
a c ope rindu-i c a pul. Era micuță și nu voia m a lt c e va
de c â t să o prot e je z. Abia așteptam să o țin în brațe.
„Pe ne lope DiM a uro”, a m m urm ura t num e le pe c a re îl
a le se se m pe nt ru e a . „T e vom iubi m e re u și t e vom
ține în siguranță.”
Luc a îi sărută pe frunt e pe Pe ne lope . — Și vă voi
prot e ja m e re u pe a m â ndoi.
L-a m c e rc e t a t în oc hii lui și la c rim i fe ric it e m i-a u
c urm a t pe obra ji în t im p c e emoții copleșitoare îm i
um ple a u plămânii.
„Pe nt ru
împreună.
t ot de a una ”,
am
m urm ura t
a m â ndoi
Ca pit ol T re ize c i și șapte
LU CA
T
Curt e a din spa t e le lui V it a le s e ra un loc c a re se
întâmplă c hia r a c um .
V re m e a a fost frumoasă. O zi neobișnuit de caldă
pe nt ru această perioadă a a nului.
N e poa t e le m e le l-a u urmărit pe M a t t e o de parcă a r fi
fost singurul băiat de pe această planetă. U nul și-a
plănuit m oa rt e a , în t im p c e celălalt a plănuit să-l
închidă înt r-o căsătorie. Nepoții m e i, de a bia t re i luni,
dorm e a u a dâ nc – unul în brațele surorii m e le și
celălalt ținut de m a m a lui N ic o.
Părul Biancăi e ra ușor c iufulit , de parcă a r fi a vut o
răsturnare rapidă. Și-a t re c ut subconștient de ge t e le
prin e l, pieptănându-l. Dacă N ic o și e a nu s-a r opri, a r
a ve a o echipă întreagă de fot ba l.
Da r părea fericită. Toată lum e a a făcut-o.
Și a st a a fost c e a m a i bună ve de re vreodată.
Oc hii m i s-a u îndre pt a t spre propria m e a soție și nounăscut și pie pt ul m i s-a um plut . M a rga re t a fost o
mamă devotată. N e -a c it it fetița c a rt e după c a rt e ,
deși micuța Pe ne lope a dorm it în c e a m a i m a re
pa rt e . Să-i prive sc și să fiu c u e i, a fost c e l m a i bun
c a dou pe c a re l-aș fi put ut prim i vreodată.
Nu
le
m e rit a m
și conștiința m e a
trecătoare a
a ve rt iza t că încă m a i e x ist a u fa nt om e în t re c ut ul
m e u c a re a r put e a dist ruge t ot ul. Da r a m înc his-o
fe rm , re fuzâ nd să la s pe c ine va sa u c e va să-mi ia
a st a .
N e poa t e le m e le a u fugit pe lângă m ine , țipând după
M a t t e o c a re părea ga t a să găsească un colț și să se
ascundă. Pe ne lope s-a a git a t în brațele lui M a rga re t ,
da r nu s-a t re zit niciodată.
— E a t â t de mică, șopti Áine înc e t . Ea a im plora t să o
țină în brațe, dornică să-și răsfețe prim a nepoată. Ei
bine , de fa pt vărul e i a l doile a , da r oric e .
„Da r e puternică”, i-a m spus. „Ca m a m a e i.”
M a rga re t c hic ot i. „N u știu de spre a st a . Cre d că
seamănă m a i m ult c u Pa pa e i.”
— Bine , voi doi, a t a c hina t Áine . „Est e prost c a voi
doi.”
M a rga re t și c u m ine a m împărtășit o privire amuzată,
a poi a m zâ m bit . „Da , sunt e m de st ul de proști.”
La na iba , a st a t re buia să fie c um se simțea ra iul.
Odată c e ne -a m înt ors în Sic ilia , a r fi și m a i bine .
N onno a st a t de vorbă c u bătrânul lui Luc ia no, c e i
doi
amintindu-și
vre m urile
Mulțumit
bune .
că
M a rga re t a fost îngrijită, m -a m îndre pt a t să ia u o
be re . Trecuseră c â t e va săptămâni lungi.
At a c urile
a supra
t ra nsport urilor
lui
N onno
au
c ont inua t și s-a u e x t ins la une le dint re relațiile m e le .
N u a ve a se ns și nic i măcar N ic o nu a fost c a pa bil să
urmărească ra ha t ul.
— De c i nu m a i Luc a K ing, nu? Luc ia no a ve nit din
spa t e le m e u. I -a m a runc a t o privire . „Î nt r-un fe l, nu
sunt surprins că a i pre lua t Sic ilia . A fost m e re u în
sâ nge le tău.”
am
ridic a t
din um e ri. Adevărat, înt ot de a una
am
c re zut că va m e rge la Ca ssio, da r i-a spus lui N onno
că preferă să-și conducă im pe riul a ic i.
„Soția t a e st e de a c ord?” întrebă N ic o.
„Da ”, a m răspuns. „De fa pt , a bia așteaptă să se
întoarcă în Sic ilia .”
Ca ssio clătină din c a p. „Încă nu înțeleg a st a . Și m ie
îm i pla c e a c olo, da r pe nt ru noi, a c e a insula înseamnă
cu
t ot ul
a lt c e va .
Da r
ea
e st e
irlandeză și s-a
îndrăgostit de a c e a țară.”
Sa sha a apărut de nicăieri. „De obic e i nu preferă
irla nde zii ia rba ve rde și c a rt ofii?”
„Rușii nu preferă de obic e i să li se bată c ure le ?” a m
re plic a t se c .
Sa sha a ridic a t din um e ri, luâ nd o sticlă de vodcă și
umplându-și pa ha rul. „N u. N u e t re a ba m e a , a m ic e .”
M i-a m da t oc hii pe st e c a p, opt â nd să nu răspund.
„At unc i de c e cauți m e re u proble m e ?” Ale x e i a
răspuns în loc ul m e u. Sa sha doa r zâ m bi, dâ ndu-l jos.
Fra t e le său a a le s să nu-l recunoască.
„De c i, c â nd îl anunți lum ii?” întrebă V a sili, c u fiul pe
um e ri. „Că ți s-a sc him ba t num e le de fa m ilie ”, a
c la rific a t e l.
„V oi a m â na până a junge m în Sic ilia ”, i-a m răspuns.
„Cine va vizează t ra nsport urile m e le și a le lui N onno.
Aș pre fe ra să o țin sub se c re t a c um .”
"Ai ne voie de a jut or?" sa ofe rit V a sili, da r e u a m
clătinat din c a p.
„Mulțumesc, da r nu. Încă nu oric um .”
M a t t e o se re pe zi la tatăl său, vorbind în italiană
grăbită. Luc ia no a înge nunc he a t , c iufulind părul fiului
său.
„Fiule , t re buie doa r să pui a c e le fe t e în loc ul lor”, i-a
spus e l. „Arată-le c ine e st e șeful.”
„N u vre a u să mă căsătoresc c u H a nna h”, mormăi e l
în engleză.
Câțiva dint re noi ne -a m sufoc a t . V a sili c hic ot i și N ic o
își t re c u o mână pe st e e x pre sia amuzată.
„V a fi ia dul la orizont ”, a re m a rc a t N ic o în glumă.
„Ei bine , c e vre i a t unc i?” l-a înt re ba t Sa sha , c u oc hii
plini de a c e a răutate c a re t re buia să se îndepărteze
de generația următoare.
„V re a u doa r un a nim a l de c om pa nie , nu o fată”, a
răspuns M a t t e o se rios, ia r a e rul s-a um plut de râ s.
Văzându-l pe H a nna h ve nind spre e l, M a t t e o a oft a t ,
a poi a fugit de a ic i.
„Știi că a st a se va sc him ba în c urâ nd”, l-a m a ve rt iza t
pe Luc ia no. „Încă câțiva a ni și va c e re fe t e în loc de
a nim a le de c om pa nie .”
„Doa m ne ajută-mă”, mormăi e l. „K a rm a nu va fi
drăguță c u m ine .”
N e -a m urmărit fe m e ile și c opiii trăncănind, fețele lor
zâ m bit oa re
o sc him ba re
Sa sha a rupt tăcerea.
plăcută de
pe isa j c â nd
„De c i, c â nd ți-ai da t soția?” e l a int re ba t . — Î na int e ,
după sa u în t im pul sc urt e i e i logodne a ra nja t e c u
Ca ssio?
Câ t e va ge m e t e a u călătorit în jur. Ei a u aparținut în
princ ipa l fraților săi. „Sa sha , a i un ne noroc it de
carnețel pe c a re să nu-l înt re bi?”
Sa sha doa r zâ m bi. „Da , vre i să-l c um pe ri?”
"Știați?" îl întrebă Luc ia no pe Ca ssio c urios.
Fra t e le m e u a ridic a t din um e ri. „N u, da r a r fi t re buit .
Era pre a c onc e nt ra t a supra e i, da r a m c re zut că e a la împușcat și e l a vrut să se răzbune.”
Ca pul m i s-a răsucit spre e l. „De unde na iba știi că
m -a împușcat?”
— Am
oprit
supra ve ghe re a
în jurul c lubului din
noa pt e a a c e e a , a int e rve nit N ic o le je r. „A fost de st ul
de dist ra c t iv de urmărit.”
I -a m răsturnat pasărea. — N e noroc it ul a r fi t re buit
să-mi a ve rt ize ze .
Cum na t ul m e u t oc m a i a ridic a t din um e ri. „Consideră
că e st e pla t a t a pe nt ru pa riul pe c a re l-a i pie rdut c u
toți acești a ni în urmă. Știi, c â nd nu c re de a i că aș
put e a să mă e x t ind și să c onst ruie sc o clădire înt r-o
săptămână.”
„Oric e ”,
am
mormăit.
„Dacă
vre i
să-ți
irosești
fa voa re a c u a st a , m e rgi îna int e .”
— At unc i a i de c is că e a e ra pe nt ru t ine ? întrebă
Sa sha . „Î n ziua în c a re t e -a împușcat.”
Doa m ne , a c e l om și t oa t e întrebările lui. — N u e st e
t re a ba t a , Sa sha . N u a i o fe m e ie a t a de c hinuit ?
El doa r zâ m bi, a le gâ nd să nu răspundă.
Fa m ilie si prie t e ni. Era u o dure re majoră în fundul
m e u.
Da r nu a m put e a trăi fără e le .
Ca pit ol T re ize c i si opt
MARGARETĂ
D
Z i după zi, săptămână după săptămână, a m re spira t
și a m c onsum a t t ot ul Luc a DiM a uro.
Soțul m e u. Pa rt e ne rul m e u. c onfide nt a m e a .
Viața e ra bună. Groza v de fa pt .
Trecuseră pa t ru
săptămâni de
c â nd
s-a
născut
c opilul. Era m a t â t de fericită înc â t m -a îngrozit . Î n
a c e st m om e nt , a m simțit că le a m pe t oa t e . U n soț
groza v. U n c opil sănătos, frum os. Fra t ii m e i. N onno.
Am a vut o fa m ilie perfectă.
Deși a u fost t re i c uvint e m ic i c a re a u făcut această
lum e să se întoarcă, e le a u rămas ne spuse .
M -a m simțit iubit și prot e ja t . Pre t uit . Totuși, la fe l c a
e roine le din a c e le film e ve c hi, a m vrut a c e le c uvint e .
I nim a m e a a așteptat și a așteptat, știind foa rt e bine
că le pot rost i prim ul.
„Cre de a m că ge m e nii vor ve ni în se a ra a st a ”, a
înt re ba t Ca ssio.
Aide n a ridic a t din um e ri, a runc â nd o privire către
soțul m e u c a re o ținea pe Pe ne lope . T re c use m c u
toții de la m a nipula re a lui Ca ssio, deși a st a nu
înse m na că e ra u c e i m a i buni prie t e ni.
— Ai de gâ nd să m i-o da i vreodată? întrebă e l în
sc him b, uit â ndu-se la Luc a . „Sunt unc hiul e i. Ar
t re bui să o răsfăț, nu t u.”
„Ah, nu, nu, nu, N onno a r t re bui să ne răsfețe micuța
Pe ne lope .”
„Toată lum e a știe că mătușa Áine și unc hiul Ca ssio
sunt c e i m a i buni spoile rs”, a gâ ndit vărul m e u.
Oric â t de m ult urăsem să re c unosc a st a , mă t e m e a m
că fra t e le m e u a re dre pt a t e și că c e i doi vor fi c e i
m a i răi. Ei înființaseră de ja un fond fiduc ia r și o
împroșcaseră pe Pe ne lope c u a t â t de m ult e bijut e rii,
înc â t rivalizaseră c u Re gina Anglie i. Și nic i măcar nu
a îm pins o lună pe această planetă. Ar fi t re c ut a ni
îna int e să poată purt a c e va din e l. A fost ne voie de
t ot în m ine să nu-m i da u oc hii pe st e c a p de fie c a re
dată c â nd int ra u pe uşă c u un a lt pa c he t în mână.
Luc a e ra și m a i rău. El de se m na se de ja c a re dint re
c om pa niile lui a r m e rge la Pe ne lope . Se pa re că fiic a
noastră a r fi o moștenitoare a pe t rolului c â nd va
a junge
la
m a jorit a t e .
Câ nd
am
prot e st a t ,
m -a
a sigura t că a făcut același luc ru pe nt ru nepoți și
nepoți. Cu siguranță nu a fost re c onfort a nt , da r m -a
făcut să re a lize z că nu voi câștiga a c e a bătălie.
„Pfft , unc hiul Aide n e st e c e l m a i bun”, a spus fra t e le
m e u, râ zâ nd la c opil. „O să t e învăț c um să om ori
oa m e ni și...”
O rundă de ge m e t e c u jumătate de inimă um plu
spațiul.
Am clătinat din c a p la e i. Dacă T yra n și K yra n a r fi
a ic i, a r fi și m a i rău. Bia t a Pe ne lope a ve a să fie
trecută c a un sa c de c a rt ofi. N u o de ra nja însă. Își
iube a unc hii și mătușa Áine , c a re a ve a să-i de a un
tovarăș de joacă în c urâ nd. Î l iube a pe N onno. Își
iube a tatăl c e l m a i m ult .
Era c ina noastră săptămânală de joi în fa m ilie la
pe nt house -ul nost ru c u frații m e i. Întâmplător, a fost
și
Z iua
Recunoștinței.
Se
a propia
se zonul
sărbătorilor și, pe nt ru prim a dată după m ult t im p, îl
așteptam c u nerăbdare.
Î n afară de c ina tradițională de Z iua Recunoștinței c u
c urc a n, umplutură, piure de c a rt ofi, c a rt ofi dulc i și
plăcinte
cu
dovle a c ,
în
se a ra
a st a
pregătisem
pre fe ra t e le lui N onno. Spa ghe t e Bologne se , rețeta
re gre t a t e i N onna . T ira m isu. Și, bineînțeles, salată
grecească. N u știu sigur de c e nu italiană, da r N onno
a insist a t a supra sa la t e i grecești.
N onno a st a t la noi, da r după sărbători, ple c a m în
Sic ilia . Împreună.
„Ați
prim it
actualizări
t ra nsport urile ?”
întrebă
de spre
Aide n.
c ine
vă
S-a
confiscă
dove dit
că
a t a c urile a supra a fa c e rilor lui N onno - și a m spus
a st a în c it a t e - s-a u e x t ins dinc olo de e l și până la
Luc a a c um .
— N u, mormăi Luc a , e ne rva t . „N ic o a urmărit t oa t e
pist e le și nim ic . Se pa re că nu a re vre o legătură c u
m oa rt e a lui Be nit o.”
— Ești sigur că nu e st e M a rc he t t i? întrebă Aide n.
„Poa t e că, până la urmă, ține ranchiună. U nc hiul și-a
uc is fra t e le . E gre u să t re c i pe st e așa c e va . Știu că
nu aș fa c e -o. N ic i frații m e i nu a r fa c e -o.”
Ca ssio și N onno clătină din c a p. „Ar a ve a pre a m ult e
de pie rdut . Sunt e m un bun furnizor de bunuri pe nt ru
e l și îi fa c e m c e a m a i m a re pa rt e din profit .”
„Și noi făceam un profit frum os”, mormăi Luc a .
„Ac um sc oa t e m ba ni din poșetă pe nt ru a -l plăti până
ne dăm se a m a c ine ne fură ra ha t ul.”
„De c e nu a i inst a la t un c ip în t oa t e t ra nsport urile
t a le și a poi, c â nd c ine va îl fură, îl poți urmări?” Toți
oc hii lor s-a u ridic a t spre m ine , gândindu-mă la
c uvint e le m e le în t im p c e pune a m prăjituri pe o
fa rfurie .
— La na iba , e o ide e bună, spuse Aide n. — Ast a a r
put e a fa c e m a i ușor de urmărit, Luc a .
„Am c e a m a i deșteaptă soție.” Căldura s-a dezvăluit
în m ine la c uvint e le lui.
„Sigur că da ”, a m fost de a c ord, zâ m bind c a un prost .
Apoi m i-a m a m int it că ga rda lui N onno nu e ra a ic i.
„Guido ni se alătură astăzi la cină?”
Luc a clătină din c a p. — N u, a vrut să ve rific e o
prietenă.
N onno c hic ot i. Luc a și Ca ssio a u zâ m bit . „Guido
iubește doa m ne le .”
Eu și Áine ne -a m da t oc hii pe st e c a p, în t im p c e
Aide n i-a șoptit Pe ne lope i că nu va lăsa nic iun băiat
să se a propie de e a . Î n int e rior, e ra m o m ize rie t opit ,
oft a t c u fe ric ire a pe c a re o simțeam.
Î n a c e l m om e nt , ceilalți doi frați a i m e i a u int ra t în
bucătărie c a un ura ga n. Bufnitură.
Fe ric ire a a dispărut.
„Doa m ne , nu din nou c u punga de a rm e ”, a m șuierat,
uitându-mă la a m â ndoi c u m â inile pe șolduri. „Sc oa t e
ra ha t ul ăla de pe pode a m e a . N u poți a ve a prost iile
a st e a înt inse . Pe ne lope se va t â rî înt r-o zi, a poi va
m e rge și s-a r put e a să o a puc e .
„Are doa r o lună.” T yra n își dădu oc hii pe st e c a p,
ridică punga și o puse de a supra bla t ului gol. N u e ra
un loc c u m ult m a i bun.
Aide n înt inse m â na după o prăjitură și i-o băgă în
gură. „La na iba , a st a e bine .”
Am
ra dia t
de
plăcere,
sa c ul
cu
a rm e
uit a t .
"M ult um e sc fra t e ."
„V oi doi puneți ra ha t ul ăla în dula p unde va și sus pe
ra ft ul c e l m a i îna lt ”, m â râ i Luc a . Era un bun Pa pa .
„Dacă ve i c ont inua să t ra gi prost iile a st e a , îm i fa c un
se if suplim e nt a r și va t re bui să-l înc ui.”
„La na iba , voi doi sunteți a t â t de pa ra noic i.”
„V oi a ve a grijă să folose sc a c e le c uvint e c â nd veți fi
părinți”, a spus Luc a . „Ac um , re ve nim la suge st ia
inteligentă a soției m e le .”
„Ce suge st ie ?” întrebară a m â ndoi în același t im p.
„M a rga re t
a
suge ra t
să
pune m
dispozit ive
de
urmărire pe t oa t e t ra nsport urile noa st re ”, a e x plic a t
N onno. „N e -a r pe rm it e să urmărim t ra nsport ul fura t
către vinova t ”.
Privirile ge m e ne lor m i-a u zvâ rlit spre m ine . „Wow , nu
știam că a i a st a în t ine .”
„V oi doi sunteți ticăloși”, a m răsturnat și i-a m lovit
ușor m â na lui T yra n, în t im p c e a c e st a înt inde a m â na
după o prăjitură. "Dupa c ina ."
observă N onno a m uza t .
„V a t re bui să luc re z la t ipul pot rivit de t e hnologie ”,
se gâ nde a Luc a în t im p c e legăna c opilul în brațe.
Aide n a t ot înc e rc a t să ia c opilul. Fără suc c e s. „Ce le
de negăsit. S-a r put e a să-mi ia c â t e va săptămâni să
găsesc c e va .”
„Est e o ide e grozavă”, a fost de a c ord Aide n. „Poți să
înc e pi a c um și o voi ține în brațe pe ne poa t a m e a în
t im p ce-ți da i se a m a ?”
„Ar put e a dura c â t e va luni”, a re m a rc a t K yra n. „Mă
îndoie sc că DiM a uro ți-ar pe rm it e să scoți a c e l c opil
din a c e st loc .”
Luc a a t ra s o față.
„Est e o pre supune re corectă”, a re plic a t e l ironic ,
da r
a
sfârşit prin
Pe ne lope adormită.
a -i
t ra nsm it e
unc hiului
ei
o
Ea părea și m a i mică în brațele tatălui sa u unc hiului
e i.
Cronom e t rul c upt orului s-a oprit și m -a m dus să sc ot
a doua plăcintă din c upt or. Frații m e i, soțul și N onno
a u disc ut a t m a i de pa rt e de spre c um să se înt â m ple
a st a și de spre a lt e a fa c e ri. M -a m c one c t a t și ieșit la
conversația lor.
Da r în t ot a c e st t im p un zâ m be t blâ nd s-a juc a t pe
buze le m e le . Senzația din pie pt ul m e u e ra gre a și
m ist uit oa re , da r m i se simțea c ore c t . M -a m simțit
bine . N e -a m de zvolt a t o rutină. Î m i pe t re c e a m zile le
a vâ nd
grijă
de
micuța
mea
Pe ne lope ,
duc â nd
c ost um e le lui Luc a la curățătorie și ridic â ndu-le ,
pregătind c ina și așteptând să vină acasă.
Era m e re u acasă îna int e de cină.
Bebelușul dorm e a în leagănul e i pre fe ra t , în t im p c e
noi ne t re c e a m ziua . Cu gre u ne -a m put e a im a gina
viața în fața e i. N oa pt e a , Luc a a insist a t să aibă grijă
de e a . Ar sărea din pa t la prim ul e i țipăit și îna int e c a
a c e st a să se înre gist re ze în c re ie rul m e u a dorm it .
Luc a își sc him ba c u experiență sc ut e c ul în t im p c e îi
șoptește c uvint e blâ nde în italiană, a poi o hrănea în
t im p c e o legăna îna int e și îna poi.
N e -a m m ut a t c u toții în sa la de m e se și ne -a m lua t
loc urile . Î n t im p c e oc hii m e i se învâ rt e a u în jurul
m e se i noa st re de Z iua Recunoștinței, nu aș fi put ut fi
m a i recunoscător fa m ilie i noa st re .
Oc hii lui Luc a și a i m e i s-a u înt â lnit . Făcu c u oc hiul,
buze le c urba t e înt r-un zâ m be t blâ nd. Doa m ne , fe lul în
c a re m -a privit ne prom it e a a ni de fe ric ire îna int e a
noastră. Ac e a st a a fost a doua noastră șansă de
c â nd a m
a runc a t -o în a e r pe
prim a
c â nd l-a m
împușcat. M i-a părut rău pe nt ru a st a , deși a dura t
câțiva a ni pe nt ru a a junge la pa rt e a de dure re .
Dacă a e x ist a t o fe ric ire pe nt ru t ot de a una , a st a se
simțea de ose bit de a proa pe de e l.
Ca pit ol T re ize c i si noua
LU CA
N
onno a sa lva t un băiat, da r M a rga re t și fetița noastră
a u fost c e le c a re l-a u sa lva t pe bărbat.
N u a m c re zut niciodată că e st e posibil să iube sc a t â t
de m ult o ființă umană. Totuși, în t im p c e m i-a m
legănat
fiic a
îna int e
și
îna poi
în
ba la nsoa r,
înconjurată de roz oriunde mă uit a m , e ra c e l m a i
a proa pe de ra i pe c a re l-a m simțit vreodată.
Era Ajunul Crăciunului și a m da t -o de m â nc a re pe
Pe ne lope c u o sticlă. Era un c opil c u c olic i, t re zinduse de m a i m ult e ori noa pt e a . M e re u mă ridic a m c a să
o liniștesc, une ori să o hrănesc și a m ținut-o până
c â nd a a dorm it . A fost ne voie de multă c onvinge re ,
da r M a rga re t a văzut în sfârșit logic a în c a re o fa c . A
a vut -o toată ziua . Am a vut -o noa pt e a .
Z gom ot e le blâ nde pe c a re le sc ot e a în t im p c e i-a m
hrănit bibe ronul, c u oc hii deschiși și a vâ nd înc re de re
în m ine , m i-a u c re sc ut pie pt ul.
„Est e Ajunul Crăciunului, Pe ne lope ”, a m șoptit e u c u
o voc e blândă. „N ic i o creatură nu se mișcă, nic i
măcar un șoarece. T re buie să ne grăbim și să
terminăm st ic la , să burpăm, a poi să ne culcăm. Sf.
N ic k vine c u c a douri.”
U n c hic ot it blâ nd se a uzi de la uşă şi c a pul Pe ne lope i
se înt oa rse spre sune t .
M a rga re t s-a re ze m a t de t oc ul ușii c a m e re i fiic e i
noa st re , îmbrăcată în cămașa e i mică de noa pt e
mătăsoasă, c u burt a inexistentă.
Au t re c ut a proa pe două luni de c â nd a născut. N-aș
recunoaște niciodată, da r m -a spe ria t a l na ibii. Câ nd
a m văzut sâ nge le pre lingâ ndu-i pe pic ioa re , pa nic a la
posibila
pie rde re
a proa pe
m -a
a
bebelușului,
și
poa t e
a
e i,
de zle ga t . M e dic ii m -a u a sigura t
că
a st fe l de complicații nu e ra u a t â t de neobișnuite, da r
c â nd m i-a u de sc his soția, fric a e ra c a a c idul pe lim ba
mea.
A ofe rit un gust de spre c e e a c e a r fi viața m e a dacă
c ine va m i le -a r lua . N u aș lăsa niciodată să se
înt â m ple a st a .
— Ai ne voie de som n, a m c e rt a t -o înc e t . „Ține m int e ,
t ura de noa pt e e st e a m e a .”
Și-a da t oc hii pe st e c a p jucăuș în t im p c e cătușea
desculță pe c ovorul a lb de pluș, plin de buline roz.
„N u m -a m put ut abține să vă ve rific pe voi doi”,
murmură e a , de ge t e le e i pe riâ nd ușor buc le le de
c orb a le fiic e i noa st re . Semăna c u m a m a e i, da r a ve a
oc hii m e i. Oc hii i s-a u la sa t si a im pins m a m e lonul c u
lim ba .
Era
se m nul
ei
că
a
Așezând
t e rm ina t .
bibe ronul pe masă, m i-a m înfășurat c u brațele t a lia
subțire a soției m e le și a m t ra s-o în poală, în t im p c e
țineam c opilul lipit de pie pt ul m e u, bătându-l pe
spa t e pe nt ru a o e ruc t a .
„Est e frumoasă”, a m spus mândră. „La fe l c a și
m a m a e i.”
M â inile lui M a rga re t m -a u înc onjura t , de ge t e le e i
st râ ngâ ndu-se în șuvițele m e le . „Toți bebelușii sunt
frumoși.”
„N u
ca
prințesa m e a ”,
am
prot e st a t
în
glumă,
păstrând voc e a în șoaptă.
Buze le frum oa se a le lui M a rga re t s-a u c urba t . „Est e
foa rt e frumoasă pe nt ru că a re oc hii tatălui e i. Și
proba bil t e m pe ra m e nt ul lui.”
„Așa e , e perfectă”, a m fost de a c ord.
Dacă a r ști e a c â t de m ult , aș m e rge pe nt ru e i doi.
N onno e ra încă a ic i c u noi. Amenințarea nu se
a t e nua se . De fa pt , s-a e x t ins pe nt ru a inc lude a t a c uri
a supra t ra nsport urilor sa le . Așa că, pe nt ru a -i păstra
pe toți în siguranță, a m suge ra t să rămânem puțin
m a i m ult în N e w Y ork . Spre surprinde re a m e a , soția
m e a a fost c e a c a re a ve a ne voie de c onvinge re . Ea
mâncărime să se întoarcă în Sic ilia .
Abia
c â nd
N onno
a
a c c e pt a t
să
rămână
dacă
M a rga re t rămânea, a c e da t . Pe nt ru siguranța lui.
— Tatăl m e u e ra la fe l, știi, șopti M a rga re t . Câ nd m a m uit a t la e a confuză, m i-a e x plic a t . „Frații m e i a u
spus că înt ot de a una a a vut grijă de m ine noa pt e a și
că mă c â nt a la som n.”
Vinovăția și-a ridic a t c a pul urâ t la c uvint e le e i. Era
re st ul se c re t ului m e u, unul c a re mă va c ost a pe soția
și c opilul. N u a m put ut -o lăsa niciodată să a fle .
„N u sunt pre a cântăreață, da r pot să înc e rc ”, a m
suge ra t c u voc e joasă. Î n t ot a c e st t im p, o voc e mică
în c a pul m e u a a ve rt iza t .
„N u, poveștile t a le
Pe ne lope .”
Oc hii
pa r să o țină captivată pe
ei
albaștri
s-a u
ridic a t
să-i
întâlnească pe a i m e i și a m urmărit t oa t e emoțiile
dife rit e t re c â nd prin e i. Oc hii soției m e le păreau și
m a i ușori în se a ra a st a , c u nori a lbi de zăpadă și
ra fa le c a re luminează noa pt e a . Ar fi un Crăciun re c e .
„Ast a a făcut m a m a t a ? Îți spun povești?”
A urm a t o lungă tăcere și a m â ndoi ne -a m c onc e nt ra t
a supra
fiic e i
vinovăția
au
noa st re .
da nsa t
în
Se c re t e le ,
c e rc uri
în
fa nt om e le
jurul
și
nost ru,
proba bil luâ nd pa riuri c a re s-a r prăbuși m a i înt â i. O
rugăciune tăcută m i-a șoptit în m int e , spe râ nd să
permită se c re t ului m e u înt une c a t
să meargă în
m orm â nt c u m ine . Dum ne ze u știa că făcusem c e a
m a i bună șansă de a păstra vălul pe st e păcatul m e u,
a sc unzâ ndu-l înt r-un colț înt une c a t .
„Da ,
m i-a r
spune
povești.
Din
câte
puțin
îm i
a m int e sc . Ca ssio își amintește m a i m ult e și a spus
că la înc e put poveștile e i a u fost fe ric it e , da r a poi sa u înt une c a t . N oa pt e a de dina int e de Crăciun a fost
singura c a re a rămas c u e a până c â nd a m urit . A fost
singurul pe c a re m i-l a m int e sc .”
„A fost ... Cum a m urit ?” întrebă M a rga re t c u o voc e
mică.
"Sinuc ide re ." Ca ssio a găsit-o și m i-a int e rzis să o
c a ut . Am ple c a t în căutarea e i indife re nt . Corpul e i
fără viață zăcea prăbușit în c a da plină c u lic hid roșu.
Apa
și sâ nge le
ei
îne c â ndu-i
dure rile .
Părul e i
înt une c a t e ra îm biba t , plut ind pe suprafața roșie.
Picatură. Picatură. Picatură. „Tatăl m e u a îm pins-o în
c e le din urmă pre a de pa rt e .”
A fost ne voie de un singur glonț pe nt ru a-și pune
capăt vieții.
De ge t e le lui M a rga re t s-a u st râ ns în jurul m e u. "Î m i
pa re rău. Era un ne noroc it .”
"Si m ie im i pa re ra u." Ea a c re zut că a m vorbit
de spre tatăl m e u, da r a m vorbit se rios de spre a l e i.
Era un om bun. S-a r put e a să fi fost un c opil c â nd la m împușcat, da r nu m i-a da t nic io a m â na re în vina
mea.
„După c e ți-ai uc is tatăl, mulți dint re dușmanii lui a u
ve nit după t ine .” V oc e a e i e ra o șoaptă slabă. Ave a
dre pt a t e , lovit ura în spa t e a fost re a , da r a m e rit a t să
o prot e je z pe sora m e a .
„Nu-ți fa c e griji, e i nu vor ve ni după t ine și c opilul
nost ru.” Aș m uri îna int e să la s să li se înt â m ple c e va .
Era m în această a dâ nc im e . At â t de a dâ nc înc â t
m â inile
îm i
t re m ura u
de
fie c a re
dată c â nd
mă
gâ nde a m la o viață fără e le . N u e x ist a viață fără e i.
„Luc a .”
„H m m m .”
— A fost c e va c e nu ți-am spus niciodată, șopti e a .
„Ce va c e nu a m spus niciodată nimănui.”
O senzație în pie pt a de ve nit gre a și m -a m înt re ba t
dacă un pa nt of va cădea în sfârșit.
„Tatăl tău m i-a om orâ t tatăl.” Picatură. Picatură.
Picatură. „N u m i-a m a m int it . N u până c â nd nu t e -a m
înt â lnit în T e m pt a t ion. M -a făcut să t e urăsc. Că tatăl
tău m i-a lua t -o pe a l m e u. Că a i fost o a m int ire a
c e e a c e pie rduse m .”
Picatură. Picatură. Picatură.
N -a m put ut -o lăsa niciodată să a fle a c e st se c re t .
M a rga re t și-a lipit st râ ns fața de gâ t ul m e u. N oi t re i
ne -a m st râ ns st râ ns, c opilul nost ru în som n liniștit,
ofe rind put e re de c a re nu a m știut niciodată că a m
ne voie .
Cuvint e le din N oa pt e a de dina int e de Crăciun nu m ia u lăsat buze le de c â t o sufla re , ia r fa m ilia m e a s-a
ținut st râ ns de pie pt ul m e u.
T ot ul e ra în regulă c u lum e a în t im p c e mă legănam
îna int e și îna poi c u c e le m a i im port a nt e două fe m e i
în brațe.
Î n t im p c e ne -a m înt ins fiic a în pătuțul e i și m i-a m
lua t soția în brațe pe nt ru a o duc e în pa t ul nost ru, a r
fi t re buit să știu că nim ic nu rămâne îngropa t pe nt ru
t ot de a una .
Î n sc him b, a m căzut în ge nunc hi, i-a m îm pins cămașa
de noa pt e scurtă și mătăsoasă în sus, i-a m sc os
chiloții și i-a m despărțit la rg pic ioa re le soției m e le ,
păsărica e i strălucitoare făcând c a oric e rațiune săm i părăsească c re ie rul și să a le rge la pe nisul m e u.
M irosul excitării e i m i-a um plut plămânii, făcându-mi
c a pul să înoa t e m a i m ult de c â t a r put e a vreodată
oric e a lc ool sa u drog. Pie pt ul m i s-a zvâ rlit de ne voia
s-o gust .
I -a m sm uc it șoldurile îna int e , îngropâ ndu-m i c a pul
înt re c oa pse le e i, până c â nd păsărica e i a fost pe
fața m e a . Ea a fost ra iul și ia dul m e u. Ea a fost
re ga t ul m e u vino, re gina m e a .
I -a m bătut păsărică și m -a m pie rdut în pa rfum ul e i de
oc e a n.
„La dra c u”, a re spira t e a , c u de ge t e le înt inzâ ndu-m i
părul. Am m â nc a t -o de parcă aș fi fost un om
înfom e t a t . Am sut -o și a m lins-o. Spa t e le e i s-a a rc uit
de pe pa t , zdrobindu-se de fața m e a , și a m sa vura t
fie c a re rost ogolire a șoldurilor e i. Fie c a re geamăt a l
e i. Fie c a re sc â nc e t .
Ca rne a c une i e i e ra umflată și suc urile e i c urge a u
înt r-un t ore nt în t im p c e a m bătut-o la e a de parcă
viața m e a a r de pinde de a st a . Am băgat două de ge t e
în e a și e a a ge m ut , legănându-se pe m â na m e a .
„Luc a .” N um e le m e u de pe buze le e i e ra c e a m a i
dulc e muzică. M irosul e i s-a înm uia t în sufle t ul m e u,
înecându-mă în e l. I -a m t ra s c lit orisul înt re buze și
a m sut . A a vut un orga sm , viole nt și gre u. De ge t e le
e i m i-a u t re c ut părul și a u t ra s, c orpul e i sm uc ind
c â nd a ve nit pe fața m e a .
M -a m uit a t la e a , râvnită, ia r pe nisul m i-a c re sc ut
gre u în pa nt a lonii m e i de pija m a . Oc hii noștri s-a u
bloc a t , obra jii e i înroșiți și privire a c u glugă.
Ea și-a lins buze le . „Am ne voie de t ine în m ine .”
„Au t re c ut doa r opt săptămâni.” Ac e st luc ru a r fi
sufic ie nt . Aș put e a aștepta încă c â t e va săptămâni.
La urm a urm e i, a m așteptat-o a ni de zile .
— Doc t orul a spus doa r șase săptămâni, respiră e a .
„T e rog, Luc a .” I nc e rt it udine a i-a străbătut oc hii și
m â inile i-a u a juns pe burt a , pe st e c ic a t ric e . "Dacă
nu-"
I -a m lua t m â inile și le -a m t ra s ușor. Luâ nd poa lul
cămășii e i de noa pt e pe nt ru păpușă și trăgându-l
pe st e c a p, m i-a m c oborâ t privire a spre st om a c ul e i.
Apoi m i-a a dus buze le la c ic a t ric e .
„N u t e a sc unde de m ine , M a rga re t ,” a m m urm ura t în
t im p c e buze le m e le se a t inge a u de e a . „Cic a t ric ile
t a le sunt frum oa se . Sufle t ul tău e st e frum os. I nim a
t a e st e frum oa sa .” Gura m e a i-a urc a t pe st om a c și
până
la
sfa rc urile
ei
pline
de
viață.
"Sunteţi
frumoasă. N u t e a sc unde niciodată de m ine .”
I -a m lua t m a m e lonul în gură și a m sut , zgâ riindu-m i
dinții pe st e m ugurii e i se nsibili. La na iba , a ve a m
ne voie de păsărica e i să-mi sugrum e pula a c um .
V â rful m e u a găsit int ra re a e i și un t re m ur s-a
rost ogolit pe șira spinării m e le . Căldura umedă m -a
înc onjura t c â nd a m îm pins în e a .
Gâ fâ ia m a m â ndoi împreună, c u privire a plină de
poftă ținută în t im p c e a m pătruns în e a . „La na iba ,
t e simți a t â t de bine .”
— At unc i înc e pe să mă t ra gi, Luc a , șuieră e a , fără
răbdare. „Am prim it va c c inul, așa că nu t re buie să-ți
fa c i griji că mă la s însărcinată.”
M a donna
m ia .
Gura
ei
impertinentă
își
făcea
înt ot de a una apariția în m om e nt e le c e le m a i c iuda t e .
Da r a m răsfățat-o. I-aș răsfăța m e re u. I-aș da t ot ul.
Dacă m i-a r c e re viața, a r prim i-o. Dacă m i-a c e rut
bile le , e ra u a le e i.
Am
îm pins ușor, t a c hina ndu-o, nu um plâ nd-o pe
de plin. „Doa m ne , Luc a . Vă rog, m a i m ult .”
„V re a u să t e t ra g t a re ”, i-a m spus.
Era udă pic urâ nd, suc urile i se pre linge a u pe c oa pse .
— Pot să suport , gâ fâ i e a . "Vă rog. T e rog, dă-mă
dra c ului.”
Am a lune c a t m a i a dâ nc și un fior i-a zguduit c orpul în
t im p c e a m c ondus a dâ nc . U n geamăt m i-a vibra t
prin pie pt și c ont rolul m i-a scăpat. Am t ra s-o, făcândo c a pe un a nim a l. M int e a m e a m -a a ve rt iza t să
înc e t ine sc , da r a m scăpat de sub c ont rol. Am poft it
de e a , a ve a m ne voie de e a și a m vrut să int ru c â t
m a i a dâ nc în e a .
— La na iba , m ia be lla , a m m â râ it la ure c he a e i. „T e
rănesc?”
„M a i m ult , Luc a . M a i m ult ."
Bile le m i s-a u st râ ns. Ea sa pot rivit fiecărei ne voi
m e le . Fie c a re fa nt e zie a m e a .
„Soția m e a murdară e st e a t â t de nerăbdătoare să-mi
ia pe nisul”, a m lăudat. „Păsărica t a vre a e spe rm a
m e a , nu-i așa?”
Ea a sc â nc it , păsărica e i st râ ngâ ndu-se în jurul pe ne i
m e le c a o menghină.
M i-a m a lune c a t de ge t e le în jurul e i, înt re obra jii e i
fund și de ge t ul m a re i-a găsit ga ura a c olo. L-a m
înc onjura t c u o pre siune ușoară. „O să o ia u și e u”, ia m răpit la ure c he .
„Oh, la na iba .” Spa t e le i s-a a rc uit și int e riorul i s-a
c ut re m ura t în jurul pe ne ii m e le .
La dra c u '! Ast a i-a plăcut.
M i-a m îm pins vâ rful de ge t ului m a re înăuntru în t im p
c e c ont inua m să îm ping. Pa sa ric a e i s-a st râ ns pe
m ine , sugrundu-mă în t im p c e m i-a c onvulsia t pe nisul
și s-a lovit de m ine .
Orga sm ul m e u s-a re pe zit pe st e m ine , fura ndu-m i
sufla re a din pla m a ni in t im p c e c um im i s-a a runc a t
in pia t a e i.
Am
a t ins punc t ul c ulm ina nt , t rupurile
t re m urâ nd
împreună și a m â ndoi re spirâ nd gre u.
„Doa m ne , se x ul c u t ine e st e c a și c um a i m uri și t e -a i
înt oa rc e înviorată”, a m urm ura t e a adormită, ia r e u
nu m -a m put ut abține de un râ s înăbușit în t im p c e o
trăgeam și m a i a proa pe de m ine .
„V oi lua a st a c a pe un c om plim e nt .”
Ca pit ol Pa t ruze c i
MARGARETĂ
C
c ina de Crăciun la c a sa unc hiului m e u e ra o tradiție.
U n luc ru știam sigur. Ar fi ult im a m e a cină c u m a m a .
În
afară
de
ziua
aceea,
mama
ne -a
ținut
o
ambuscadă în fața re st a ura nt ului lui Luc a , nu o
văzusem încă. Și c u siguranță nu a m vrut -o în
pre a jm a fiic e i m e le .
N-aș fi lăsat-o niciodată să-i rostească Pe ne lope i
c uvint e le pe c a re a t re buit să le a ud c â nd c re sc . Că
a m fost fără va loa re . Că a r fi t re buit să mă îne c e
c â nd m -a m născut. Ac e st e a nu e ra u c uvint e le pe
c a re oric e fată a r t re bui să le audă, nu contează de
la propria t a mamă.
I gnorâ nd-o, a m lua t un loc la masă. Odată c e a m fost
toți îngrămădiți în jurul m e se i m a ri din sufra ge rie ,
c a m e ra decorată în roșu și a uriu, c u un bra d m a re de
Crăciun
c a re
clipește
buc uros
lum inile .
Nu
se
pot rive a c u st a re a de spirit de la această masă de
m a hon odios de m a re , c a re put e a găzdui o pe t re c e re
de c inc ize c i.
Cu siguranță nu a e x ist a t nic io buc urie la această
masă.
N ic o M orre lli și fa m ilia lui a u fost a ic i. Ca ssio și Áine
a u fost a ic i. Fra t ii m e i. N onno. Și a poi e ra m a m a
m e a , fe m e ia c a re nu m a i călcase pic iorul în c a sa
unc hiului de ze c i de a ni. Da r e a e ra fa m ilie , a spus
unc hiul J a c k , așa că nu a put ut -o re fuza .
M -a m așezat pe st e masă față de m a m a m e a , în t im p
c e mă prive a c u un râ nje t pe buze și c u ură în oc hi.
N -a m înțeles niciodată de c e mă ura a t â t de m ult .
De parcă n-a r suport a să se uit e la m ine . Cu t oa t e
a c e st e a , e a a insist a t să pa rt ic ipe la această cină, în
c iuda fa pt ului că nu a ve nit niciodată la unc hiul
Jack.
„Ce fe l de fiică nu își vizitează m a m a ?” a înt re ba t e a .
— Pun pa riu că dacă tatăl tău a r fi a ic i, a i re fuza să
părăsești ne noroc it a m e a de casă.
Oc hii m i-a u pâ lpâ it spre pe re t e le unde c e a sul arăta
ora c inc i. A făcut lit e ra lm e nt e ze c e m inut e după c e
ne -a m așezat la c ina noastră de sărbători, îna int e să
înceapă să c â nt e .
— Da , da r nu e a ic i, a m spus, ținându-mi frâ u pe
t e m pe ra m e nt , da r voc e a m i-a t re m ura t . „Și t re buie
să-ți mulțumim pe nt ru a st a . Î n plus, nu e c a sa t a .
Est e c a sa lui T a . Fra t e le m e u e acasă.”
M â na lui Luc a a a juns la c oa psa m e a sub masă și a
st râ ns ușor.
„Ac um , M a rga re t , nu poți să-ți învinovățiști m a m a
pe nt ru a st a ”, a spus mătușa m e a , înc e rc â nd să
aducă pa c e a la masă. Doa m ne , mi-aș fi dorit să-și
închidă gura . Fe m e ia a c e e a a r fi de pa rt e a dia volului
îna int e a m e a . N u c ont a . Ea nu c ont a . „Din c â t e a m
înțeles, ne noroc it ul M a rc he t t i ți-a uc is tatăl. Oric um ,
tatăl tău a ple c a t . Dacă Áine și c u m ine a m put e a
lăsa t re c ut ul c u fa m ilia K ing în spa t e le nost ru, poți
să-ți lași t re c ut ul c u m a m a t a în urmă.”
Î nt re a ga masă se înțepeni la pom e nire a lui Be nit o.
Áine
și-a a dus suc ul la
buze
c u o mână ușor
tremurândă. Dacă înfățișarea lui Ca ssio a r fi put ut
uc ide , m a m a e i a r fi m urit pe loc și, deodată, m i-a
plăcut m ult m a i m ult c um na t ul m e u.
Oc hii m e i nu s-a u părăsit niciodată de la Mamă. N u
m i-a plăcut privire a din oc hii e i. A fost pre a îngâ m fa t .
V orbe a de spre răzbunare.
Guido, ga rdia nul lui N onno, a fost c e l c a re a rupt
t e nsiune a și m i-a înt re rupt privire a în jos c u m a m a
se c olului.
„Am e ric a nii
mănâncă
înt ot de a una
șuncă
de
Crăciun?” e l s-a int re ba t .
Următoarele douăzeci de m inut e a u fost pe t re c ut e
disc ut â nd de spre fe luri de m â nc a re tradiționale din
St a t e ve rsus din I t a lia sa u I rla nda . Am oprit t ot ul,
înc e rc â nd să ignor furia c a re îm i c urge a prin ve ne .
Am păstrat se c re t ul a t â t de m ult t im p, da r a c um , la m simțit c loc ot ind în m ine , amenințănd să-l ve rse
de pe buze . M int e a m e a a țipat: „L-a i uc is pe T a la fe l
de m ult c a și Be nit o”, da r știam că i-a r răni pe frații
m e i. T yra n și K yra n în spe c ia l.
Z iua de Crăciun nu e ra m om e nt ul să vărsăm a st fe l de
se c re t e sâ nge roa se .
Pe ne lope s-a a git a t , sm oa la e i flămândă străpung
sa la de m e se și m -a m ridic a t . A fost e x a c t a m â na re a
de c a re a ve a m ne voie . De pa rt e de privirile m a m e i
m e le și de pa rt e de fa nt om e le c a re mă bâ nt uia u.
„Mă duc să o hrănesc”.
„Pot ve ni c u t ine ”, a ofe rit Luc a , da r a m clătinat din
c a p.
„N u, st a i și mănâncă. M a int orc im e dia t ."
Ieșind din sa la de m e se , m -a m oprit pe hol. De obic e i,
mă îndre pt a m spre ve c hiul m e u dorm it or, da r nic i
măcar nu e ra m sigur dacă e ra c ore c t să c ut re ie re
prin c ona c . N u se m a i simțea c a acasă.
Luc a se sim t e c a acasă, m i-a m da t se a m a . Luc a și
Pe ne lope sunt acasă .
De c izâ nd îm pot riva ve c hiului m e u dorm it or, m -a m
îndre pt a t
spre
bibliotecă.
Luâ nd
loc
în
spa t e le
despărțitorului îna lt de 6 pic ioa re , c a re a ve a pictată
pe e l o temă orientală a lui Ching M ing, m -a m așezat
pe m ic ul șezlong și m -a m așezat c u micuța Pe ne lope
la sâ n.
Oc hii m i-a u c oborâ t spre fiic a m e a și pie pt ul m i s-a
încălzit. Fe ric ire . Ac e a st a a fost fe ric ire a pură. Luc a
ne -a hrănit bebelușul c u bibe roa ne pre -pom pa t e , da r
e u a m pre fe ra t să alăptez. M -a făcut să mă sim t
c one c t a t c u e a . M -a s buc ura un pic m a i m ult .
Părul e i creț înc his i-a sărit pe frunt e și l-a m îm pins
ușor în t im p c e e a s-a prins de m a m e lonul m e u și a
înc e put să mă hrănească. Oc hii e i a lune , c a re m i-a u
a m int it de tatăl e i, a u înc e put înc e t să cadă în t im p
c e e a suge a mișcări rit m ic e .
M -a m uit a t la pic t ura vie a se pa ra t orului. Acoperișuri
c u c a ra c t e r a le c a se lor de rugăciune ja pone ze . M ic i
bărci de pe sc uit . Ac e le um bre le drăguțe Wa ga sa .
La num a i c inc i m inut e de la alăptarea bebelușului,
ușa s-a de sc his. Era m pe c a le să de sc hid gura c â nd
voc e a m a m e i m -a oprit .
„Ac um
nu
funcționează
lum e a
în
m oduri
m ist e rioa se ?” Era un st rop de sa rc a sm în voc e a
m a m e i. „De m ult t im p fără să ne ve de m , Luc a K ing.”
m -a m înțepenit. De c e e ra Luc a c u m a m a ? Și c e a
vrut să spună c u m ult t im p fără să văd. Luc a nu a da t
niciodată vre o înclinație că o cunoaște pe mamă.
„La sa
prost iile ,
M a e ve ,
și
spune -m i
ce
vre i!”
Pre sum irile m i-a u rost ogolit pe c oloa na vertebrală.
„Am â ndoi știm că nu ești ge nul filozofic .”
T onul soțului m e u e ra inc onfunda bil. Ar t re bui să mă
anunț. Spune -le că a m fost a ic i și spune -i m a m e i să-l
la se pe Luc a în pa c e . Da r c e va m -a reținut.
"Ce ? Ține c ont de m ine ?” T onul plin de speranță a l
m a m e i e ra inc onfunda bil. — Și e u t e -a m urmărit,
t oc ni e a . M -a m mișcat ușor, a runc â nd o privire înt re
c e le două pa nouri a le se pa ra t orului. „Arăți e x a c t c a
e l. Be nit o.” U nghia e i vopsită în roșu i-a t ra s pe
cravată. M i-a făcut rău la st om a c . — Pun pa riu că și
t u dra c i c a e l.
Luc a nu a îm pins-o, da r a făcut un pa s îna poi, punâ nd
o oa re c a re distanță înt re e i. A urm a t râ sul ascuțit a l
m a m e i, făcând-o pe Pe ne lope să tresară, ia r e u a m
liniștit-o im e dia t , punâ ndu-m i pa lm a pe c a pul e i m ic .
„Shhh.” Era
m a i m ult
mișcarea buze lor m e le
și
legănarea ușoară a c orpului m e u de c â t un sune t pe
c a re l-a m sc os.
— N u mă voi re pe t a din nou, scrâșni Luc a print re
dinții strânși. "Ce . Do. T u. V re i?"
„I -a i spus?”
Spune -m i c e , a m vrut să înt re b, da r m i-a m ținut
buze le
apăsate st râ ns.
Am
vrut
să știu c e
se
întâmplă. Se părea că Luc a ținea se c re t e față de
m ine .
„Tatăl e i a fost t ot ul pe nt ru M a rga re t .” a c ont inua t
m a m a c â nd nu a spus nim ic . „J ur că fa t a a ia a ieșit
din m ine și a vrut să suge sâ nii tatălui e i, nu pe a i
m e i.
Fe t e le
sunt
inut ile
în
lum e a
noastră, știi.
Păsăcile lor sunt doa r valută. Ce va de sc him b. Ce va
de folosit . N u a ve m put e re de c â t prin int e rm e diul
bărbaților c a re vor a c e le ticăloși. M a rga re t m i-a fura t
a c e a put e re în m om e nt ul în c a re s-a născut și de
a t unc i a m urâ t -o.”
„Poa t e că și-a pre fe ra t tatăl de c â t pe t ine pe nt ru că
a simțit c e ticălosă ești,” a spus Luc a .
Mama
și-a
a runc a t
c a pul
pe
spa t e ,
buc le le
înt une c a t e săriră. S-a r put e a să aibă vre o c inc ize c i
de a ni, da r a ve a a t â t de multă muncă, înc â t părea că
a ve a t re ize c i de a ni.
„Totuși, nu e u a m fost c e l c a re l-a împușcat pe tatăl
e i.”
Am
înghițit
rostogolește
în
se c ,
prin
ignorâ nd
m ine .
Nu
t re m urul
m i-a
plăcut
c a re
se
să
mă
gâ nde sc la Be nit o să-l împuște pe Da . I m a ginile c u e l
zăcând în ba lt a propriului sâ nge , groază în privire a
lui.
Dure re a pătrunzătoare din pie pt a ra dia t și m i-a m
a runc a t privire a spre fetița m e a . V oia m să mă a sigur
că nic i e a nu simțea a st a . Am vrut să o sc ut e sc de
toată dure re a și c ruzim e a a c e st e i lum i. Și lum e a
interlopă a ve a dure ri și suferințe din belșug de
dist ribuit .
„Cre de a m că a st a t e va re duc e la tăcere”, s-a lăudat
m a m a c u o e x pre sie mulțumită de sine pe față. — Ai
înc re de re în m ine , Luc a . Dacă M a rga re t a r a fla că t u
a i fost c e l c a re l-a împușcat pe sc um pul e i Da , a i fi
fost ist orie îna int e de a put e a spune așteptați .
Ce ? Pe nt ru o clipă, inim a m e a a uit a t să m a i bată și
lum e a s-a oprit să se învârtească.
Șocul a t re c ut prin m ine , urm a t im e dia t de dure re
c a re m i-a tăiat inim a în două bucăți. Apoi pa t ru. Până
c â nd a m simțit că un m ilion de cuțite m i s-a u înfipt în
pie pt , înt re rupâ ndu-m i a port ul de ox ige n.
Luc a a uc is-o pe Da . Luc a a uc is-o pe Da . Doa m ne ,
Luc a a uc is-o pe Da .
Î i pove st ise m c e s-a înt â m pla t în ziua a c e e a , t ot c e
îm i a m int e a m și a rămas tăcut.
„Era m c opil c â nd s-a înt â m pla t a st a ”, șuieră Luc a .
„U rm â nd ordine le tatălui m e u. U n tată c a re nu a
e zit a t să-și bată fiii la un c e nt im e t ru din viața lor.
Ca re e st e sc uza t a , M a e ve ?
M a m a a făcut doi pași către soțul m e u c a re a rămas
im obil, c u fața o mască goală. N ic i un re gre t . Fără
înt rist a re . N im ic .
„Spune c e vre i sa u t e t e rm in și e u”, a amenințat e l c u
o voc e impasibilă. Da r a uze a m t e norul re c e răsunând
prin a e r. U n fior m -a străbătut.
Cine e ra a c e st bărbat lângă c a re dorm e a m în fie c a re
noa pt e ? Cine a fost a c e st bărbat c a re a ținut c opilul
nost ru și a legănat-o să adoarmă?
M a m a c hic ot i. Ex a c t c a vrăjitoarea c a re e ra . O
vrăjitoare frumoasă, da r re c e și re a .
„Dacă frații e i vorbe sc de spre c e e a c e i-a i făcut
tatălui lor, t e vor rupe în bucăți.” Ea îşi bătu c u
de ge t e le
gâ ndit oa re
pe
bărbie. „N u
t e -a r
sa lva .
M a rga re t va fi înt ot de a una sora lor prețioasă, da r
a c e a fiică nenorocită a t a ...
N u a a puc a t să-și t e rm ine declarația pe nt ru că m â na
lui Luc a s-a înfășurat în jurul gâ t ului m a m e i m e le .
— N u e o nenorocită, m â râ i e l. „Și oric ine , la na iba c u
oric ine , încearcă să-mi ia de la m ine ”, a amenințat e l,
c u o e x pre sie întunecată pe față, „și le voi pune
capăt. Fra t e sa u nu fra t e . Mamă sa u nu mamă. O să
vă om or pe toți dacă puneți de ge t ul pe fiic a m e a sa u
pe soția m e a .”
Luc a t re buia să strângă t a re pe nt ru că oc hii m a m e i
s-a u bom ba t și fața e i a de ve nit roșie. Da r a st a nu a
îm pie dic a t -o să-și c urbe ze buze le .
„Da r cireașa de pe t ort e st e M a rc he t t i”, șuieră e a ,
re fuzâ nd să renunțe. I nim a m i-a bătut în ure c hi și a m
înc e rc a t c u dispe ra re să o c a lm e z, speriată că voi
pie rde un singur c uvâ nt . „Ați lăsat șeful une ia dint re
c e le m a i m a ri organizații c rim ina le e urope ne să-și
a sum e vina pe nt ru m oa rt e a soțului m e u.” Doa m ne ,
nu e ra m sigur pe c ine urăsc m a i m ult în a c e st
m om e nt . Luc a sa u m a m a m e a . „Așa că Ca lla ha n l-a
uc is pe fra t e le lui M a rc he t t i pe nt ru a -l răzbuna pe
tatăl
lui
M a rga re t .
Cum
c re zi
că
va
reacționa
M a rc he t t i c â nd va a fla că una dint re fa m iliile c a re îi
c onduc
t e rit oriul
princ ipa l
din
țara
natală
l-a
înființat?”
Făcu o pauză pe nt ru dra m a t ism .
Furia lui Luc a m i-a a rs pie le a și nic i măcar nu se uit a
la m ine . M a m a m e a a fost proastă să-i ignore furia .
Da r a poi a m fost prost să a m înc re de re în e l.
— Aș a na liza c u atenție următoarele c uvint e , M a e ve ,
spuse Luc a , c u voc e a calmă. Pre a c a lm . „Pe nt ru că
a r put e a fi ult im ii tăi.”
Ce va s-a mișcat în a e r, da r m a m a e ra pre a proastă
c a să obse rve . Ea a c ont inua t c u gura e i proastă și
m a re .
— N u ești îngrijora t pe nt ru M a rc he t t i, nu? Ea a
c ont inua t
să chicotească, punându-mă pe
ne rvi.
„Pe nt ru că de ja a i folosit -o pe M a rga re t pe nt ru a
re zolva această trădare. I -a i vâ ndut fiic a t a .”
El c e ?
Oc hii îm i a rde a u de furie și trădare. Și la c rim i. — I -a i
prom is fiic e i t a le pe nt ru fiul lui.
Doa m ne , așa s-a simțit frâ nge re a inim ii și trădarea.
At â t pe nt ru a doua m e a șansă. Niciodată fe ric it ul
m e u după a c e e a părea să fie de st inul m e u. Mă dure a
inim a și m i-a m mușcat buza pe nt ru a mă a sigura că
nu m i-a u a lune c a t suspine le prin buze . N u i-a m put ut
lăsa să mă vadă.
Luc a t re buie să-și fi slăbit st râ nsoa re a pe nt ru că
m a m a a inspira t a dâ nc , da r e ra pre a proastă c a să se
oprească a c olo.
„Abia aștept să văd c e c re de fiic a m e a de spre
a fa c e re a
pe
c a re
ai
făcut-o.”
Mama
a
zâ m bit
mulțumită de sine , c re zâ nd că i-a lua t unul. — Cre zi
că t e va disprețui m a i m ult de c â t pe m ine ?
Fa lc a i-a bifa t . Ex pre sia lui de ve ni criminală.
„Să nu-ți fa c i griji, frum osule . M a rc he t t i a a fla t c ine la c re a t . Știe că fa m ilia t a i-a renunțat și e l a de c is să
se de sc urc e . Fiic a t a nu m a i e st e o plată adecvată.
De c e credeți că vă lipse sc t ra nsport urile ? El vre a
viață pe nt ru viață. Viața c opilului tău poa t e . K a rm a
e st e o cățea, nu-i așa?
Cre ie rul m e u a bia a a vut t im p să înre gist re ze c e s-a
înt â m pla t în c ont inua re . Luc a a sc os un cuțit din
jachetă. O uşă s-a de sc his în spa t e le lui, da r Luc a
e ra pre a de pa rt e . Î nt r-o mișcare rapidă, i-a tăiat gâ t ul
m a m e i m e le . T ot ul, c u excepția inim ii, m i s-a oprit .
M -a m uit a t prin crăpătură în t im p c e m a m a s-a
prăbușit din st râ nsoa re a lui și pe pode a , sâ nge le
c urgâ ndu-se în jurul e i pe pode a ua din le m n de
esență t a re .
Tăcerea c a re a urm a t a fost de rău a ugur. Oc hii morți
a i m a m e i se uit a u la m ine , privind prin crăpătură.
Pic ura re ... pic ura re ... pic ura re .
U n fior m i-a t re c ut c â nd Luc a a sc os o batistă din
buzuna r și și-a curățat cuțitul, a poi a pus-o de opa rt e
fără nic io sc lipire de emoție.
— Ce na iba , Luc a ? M â râ it ul lui Ca ssio a re ve rbe ra t
pe pereții bibliot e c ii. „De c e a i uc is-o pe m a m a soției
t a le ?”
Răspunsul lui Luc a a fost la fe l de re c e c a privire a
din oc hii lui. M i-a a dus a m int e de nopțile de iarnă din
Ala sk a . „M -a e ne rva t .”
Tăcerea încordată dom ne a în toată c a m e ra și a m
simțit că Ca ssio înc e rc a să-și c ont role ze propriul
t e m pe ra m e nt . Și în t ot a c e st t im p, a m st a t înghețat,
hrănindu-mi c opilul.
nost ru .
Sune t e le gâ lgâ it e a le m a m e i s-a u st ins înc e t . Î n m od
c iuda t , m oa rt e a e i nu m -a lovit la fe l de rău c a să a flu
că Luc a m i-a uc is tatăl. Sa u a folosit c opilul nost ru în
ne goc ie rile sa le c u fa m ilia M a rc he t t i.
Trădarea m i-a tăiat pie pt ul, o rană proaspătă și
arzătoare. N u m i-a m da t se a m a că plâ ng până nu a m
gust a t sa re pe limbă. M i s-a st râ ns gâ t ul. M a dure a
inim a .
Luc a K ing a fost c e a m a i m a re greșeală din viața
mea.
Sc him ba re a num e lui nu i-a put ut șterge păcatele.
Ca pit ol Pa t ruze c i si unu
LU CA
"A
e st i a l na ibii de ne bun?” șuieră Ca ssio, înc hizâ nd ușa
în urm a lui.
„De fa pt , sunt de st ul de sănătos la m int e . M ult um e sc
de int re ba re ."
Oc hii lui Ca ssio s-a u oprit a supra c a da vrului soa c re i
m e le .
Ac e a st a
t re buia
să
fie
cireașa
de
pe
ble st e m a t ul de t ort . O uc id pe soa c ra m e a . Î n sfârșit
a m prim it fe m e ia pe c a re o iube a m . Am a vut propria
m e a fa m ilie . Micuța m e a Pe ne lope . Și a t unc i această
vrăjitoare a înc e rc a t să rupă t ot ul.
Ca ssio a înc onjura t c orpul, a poi s-a uit a t la m ine .
„De c e a i uc is-o?” V oc e a fra t e lui m e u e ra liniştită,
da r nu a m c onfunda t a st a c u c a lm . Era a l na ibii de
supărat. N u că mi-aș fi da t două rahați. „Și dacă îm i
spui niște prost ii de spre e a că t e enervează, t e om or
singur pe nt ru că mă e ne rve zi.”
— A amenințat că îi spune lui M a rga re t că i-a m uc is
tatăl, a m spus. La na iba , pie pt ul m i s-a st râ ns de
fie c a re dată c â nd mă gâ nde a m că M a rga re t a r a fla
a c e l m ic de t a liu din t re c ut ul m e u. T ot ul a dus la
această
situație
dificilă
actuală.
Și
eu
fa c
o
înțelegere c u M a rc he t t i.
Da r ori a fost a st a , ori a r fi uc is-o pe M a rga re t prim a
e i săptămână în I t a lia . Ac e i doi bărbați din a vion a u
fost trimiși de M a rc he t t i. Om ul a c e la nu a ie rt a t și
nic i nu a uit a t . El a st a bilit sc oruri. Ac e st a a fost
m ot ivul pe nt ru c a re a fost unul dint re c e i m a i de
t e m ut bărbați din lum e .
— La na iba , Luc a , m â râ i e l înc e t . — Ar fi t re buit să i-o
spui c hia r t u. Am e x plic a t că ești doa r un c opil,
folosit de tatăl nost ru ne noroc it . Ca ssio și-a t re c ut o
mână prin păr, a poi m i-a t rim is o altă strălucire.
„T re buie să înc e pi să t e gândești îna int e de a
acționa.”
Ave a
dre pt a t e , de sigur. Da r la
na iba . Fe m e ia
a
amenințat că îm i va sc oa t e fa m ilia . Și a poi a fost
c om e nt a riul M a rc he t t i. N im e ni în afară de N onno,
M a rc he t t i și c u m ine știam de spre înțelegere. N ic i
măcar Ca ssio.
De c i de unde na iba știa m a m a e i de spre a st a ?
„Cățea a
m e rit a t
ce
i
se
înt â m pla ”,
am
spus,
a sc unzâ ndu-m i pa nic a .
— Poa t e , da r nu în c a sa lui Ca lla ha n, mormăi e l. „La
na iba , c e dra c u fa c e m a c um ?”
M a e ve își săpase propriul m orm â nt . N u a r fi t re buit
să vorbească ra ha t de spre M a rga re t și fiic a m e a . Î m i
amenință fa m ilia .
„Fă să pară o sinuc ide re ”, a m suge ra t e u a pa t ic . Am
mâncărime să o c a ut pe M a rga re t . Pa nic a a înc e put
de ja să se inst a le ze în oa se le m e le . O alăpta pe
Pe ne lope , da r dacă i-a r fi da t se a m a , m -a r părăsi.
"Se rios?" Ca ssio sc oa se un a e r sa rdonic . „O să le
spune m că și-a tăiat singur gâ t ul. Ac e st a e st e c e l
m a i bun luc ru c u c a re poți ve ni.”
Bine , de c i nu t oc m a i c e a m a i bună gâ ndire a m e a ,
da r la na iba . Fe m e ia e ra o cățea. Nimănui nu i-a r fi
dor de e a . A t re buit să-mi găsesc soția și c opilul.
T re buia să mă a sigur că sunt bine .
„Ac e st a va înc e pe un război”.
Ca ssio c re de a că sunt îngrijora t de un război a l
na ibii. Câ nd lum e a a știut c um va de spre înțelegerea
m e a c u M a rc he t t i. N im e ni nu a r fi t re buit să știe
de spre a st a . De sigur, nu mi-aș fi căsătorit fiic a c u
fiul lui. N ic i unul dint re fiii lui. Da r a ve a m ne voie de
t im p să a flu c um să ie s na ibii din a fa c e re a a st a .
U lt im a m e a soluție a fost să pun capăt înt re gii fa m ilii
M a rc he t t i îna int e c a fiic a m e a să împlinească vâ rst a .
„La na iba de război”, a m spus, ridic â nd din umăr. „M ia amenințat soția și fiic a . Dacă Ca lla ha n îl dorește, îl
va prim i.” Ca ssio oftă, a poi ridică t e le fonul și îl sună
pe Guido.
Câ t e va m inut e m a i t â rziu, s-a a uzit o bătaie. M -a m
dus la usa si a m de sc his-o usor. Câ nd l-a m văzut pe
N onno st â nd pe c oridor c u a m â ndoi pa znic ii lui și
Guido, e ra m ga t a să-mi sm ulg părul. Fără t im p de
pie rdut , l-a m int rodus înăuntru.
— Ah, nipot e , mormăi N onno, a runc â ndu-m i o privire .
"Ce s-a înt â m pla t ?"
Oc hii lui a u sc a na t c a m e ra c u atenție îna int e de a se
c onc e nt ra a supra m e a . „Luc a , fiule , ești ne bun”,
mormăi e l. „Ce a făcut c a să t e facă să o om ori?”
m -a m st râ m ba t . „Ea a amenințat-o pe M a rga re t și pe
c opilul nost ru”, a m spus. Toți ne -a m uit a t la cățea
moartă. „Și e a a amenințat că îi va da viața lui
M a rga re t lui M a rc he t t i în sc him bul fra t e lui său m ort .”
A urm a t tăcerea, oc hii neînsuflețiți a i lui M a e ve
privindu-ne la noi. „Știa de spre înțelegerea m e a c u
M a rc he t t i și de spre a ra nja re a une i căsătorii înt re
fa m iliile noa st re .”
„Ce
a fa c e re ?” Ca ssio
se
zguduie .
„Și căsătoria
aranjată înt re c ine ?”
— Micuța Pe ne lope și fiul lui M a rc he t t i, răspunse
N onno. Câ nd Ca ssio îi aruncă o privire , N onno flutură
c u m â na . „ M a donna m ia , a i de ve nit pre a serioasă
de c â nd t e -a i căsătorit, Ca ssio. Soții M a rc he t t i sunt o
fa m ilie puternică. Ce l m a i put e rnic din Europa și unul
dint re c e i m a i m a ri jucători din lum e a criminală. Și
totuși, sunt de ne a t ins de N AT O, I nt e rpol, DEA, FBI ,
CI A. De c e c re zi că e st e ?”
Buze le lui Ca ssio se subțiră de nemulțumire. „N u
a ve m nic i una dint re a c e le agenții după noi”, se răsti
e l.
N onno a re fuza t să fie de sc ura ja t . „Ai DEA după t ine
t ot t im pul. De a se m e ne a , I nt e rpolul. Doa r pe nt ru că
nu a u reușit să lipească nim ic de t ine , nu înseamnă
că nu se uită.” Câ nd Ca ssio nu a spus nim ic , N onno a
c ont inua t : „M a rc he t t i nic i măcar nu e st e pe ra da rul
lor, ia r c e l m a i m a re produs a l lor e st e t ra fic ul de
pe rsoa ne ”.
— V e zi, a st a c hia r a c olo, șuieră Ca ssio. „Ac e a st a
e st e pie sa c a re mă deranjează.”
„Cu
o
alianță
matrimonială,
put e m
pune
capăt
a c e st ui luc ru”, a de c la ra t N onno.
N u m -a m obosit să-l c ore c t e z că fiic a m e a nu va
a junge niciodată pe c uloa r să facă a c e a alianță. Am
vrut doa r să-i sa lve z viața e i și a lui M a rga re t .
Bodygua rdul lui N onno, Guido, a făcut un pa s îna int e .
Ex pre sia lui m i s-a părut ciudată, da r a m da t se a m a
de această noa pt e nenorocită. Nimănui nu i-a plăcut
să vadă o fe m e ie ucisă, da r a c e a st a a m e rit a t .
— Pot să mă st re c prin fereastră c u c a da vrul, a spus
Guido. „At unc i fă să pară un a c c ide nt .”
Oc hii lui Ca ssio s-a u îndre pt a t spre șemineu și i-a m
urmărit privire a . U n foc a rde a c onst a nt . „S-o a rzi?” e l
a suge ra t .
Ex pre sia lui Guido se întunecă. „Ast a va împuți și
Ca lla ha n va recunoaște m irosul unui c orp a rs.”
„Sa u înfășurăm c a da vrul și Guido se strecoară pe
fereastră”, a m suge ra t , c u oc hii m e i călătorind pe st e
cameră și zărând o pătură m a re .
N e -a m împărtășit c u toții priviri și o încuviințare
concisă din c a p.
— T re buie să explicăm absența e i, spuse Ca ssio.
— V om spune doa r că a m văzut-o st re c urâ nd pe uşă,
a m mormăit e u. „Est e adevărat din punc t de ve de re
t e hnic . N u vom spune că a scăpat moartă pe ușă.
Z e c e m inut e m a i t â rziu, parcă nu s-a r fi înt â m pla t
nim ic în bibliotecă.
N ic io dovadă de crimă. N ic io dovadă de trădare.
Da r se c re t e le s-a u a sc uns în colțuri, rămânând c u
m ine .
Ca pit ol Pa t ruze c i si doi
MARGARETĂ
M
inim a a înghețat în gheață și s-a spulbe ra t înt r-un
m ilion de bucăți în t im p c e așteptam să ple c e .
Ae rul m i-a ieșit din plămâni, c u oc hii încă în loc ul în
c a re zăcea m a m a c u doa r c â t e va m inut e în urmă. A
fost scoasă.
Ex a c t c a gunoiul.
Cu t oa t e a c e st e a , nu a m simțit nic io tristețe pe nt ru
m oa rt e a m a m e i m e le . A m e rit a t c e a prim it .
Da r m -a de ra nja t fa pt ul că soțul m e u a fost c e l c a re ia tăiat gâ t ul. Revelația că e l a fost c e l c a re l-a uc is
pe tatăl m e u. Luc a m -a mințit. U lt im ul c ui în sic riul
căsătoriei noa st re a fost că M a rc he t t i e ra după fiic a
mea.
Am a runc a t o privire către fetița m e a c a re încă se
hrănea, c u oc hii căzuți, în t im p c e c re ie rul m e u luc ra
e ne rgic . N u a m put ut st a a ic i. Am vrut să ple c c hia r
a ic i și a c um . N u a m vrut să-l văd pe Luc a , nic i pe
fra t e le lui. N im e ni.
Totuși, nu put e a m să mă ridic și să ple c . N u încă.
U n oft a t gre u m i-a ieșit din plămâni.
„V a t re bui să fugim , Pe ne lope ”, a m șoptit, ba nda de
c a uc iuc din jurul inim ii m e le amenință să se rupă.
"Ca in vre m urile bune ."
La na iba , de c e t e dure a a t â t de t a re ide e a de a trăi
fără Luc a ?
Pe ne lope și-a măcinat răspunsul și m i-a m im a gina t
că proba bil prot e st a . Î i plăcea să fie ținută de tatăl
e i. Luc a se t re ze a noa pt e a și îi dădea la pt e le pe c a re
l-a m pom pa t , șoptind c uvint e în italiană, în t im p c e o
legăna la loc .
M i-a m st râ ns c opilul m a i st râ ns la pie pt în t im p c e
simțeam că inim a m i se de sc hide .
Gust ul m e t a lic a l sâ nge lui m i-a um plut gura . U n
t re m ur a înc e put în m â inile m e le . U m bre le da nsa u
prin cameră. T re c ut . Pre ze nt . V iit or.
M i s-a u st râ ns plămânii și fie c a re respirație m -a
durut , c a niște așchii de gheață pe pie le a m e a .
La c rim ile
m i-a u
încețoșat ve de re a
și o
lacrimă
singuratică s-a
rost ogolit
pe
obra zul m e u și pe
frunt e a bebelușului m e u.
Cu de ge t e le tremurătoare, l-a m șters.
U n gâ fâ it sugrum a t m i-a scăpat și a m înghițit în se c
îna int e de a -m i găsi voc e a .
„N u t e voi lăsa să-ți uiți Pà pa ”, i-a m prom is înc e t .
„Da r nu put e m rămâne, c opilul m e u.”
Era a proa pe m ie zul nopții c â nd a m a juns acasă.
Luc a a a vut m â na în jurul m e u, în t im p c e ne -a purt a t
c opilul în m a rsupiu împreună c u celălalt. Era a pa re nt
re la x a t , da r t e nsiune a din um e rii lui nu m i-a scăpat.
Toată călătoria spre casă, s-a prins de vola n, c u
oc hii ascuțiți la șosea și oglinda re t rovizoa re .
Doa r
odată
ce
am
int ra t
în
pe nt house -ul
lui,
t e nsiune a s-a sc urs din e l.
Pe ne lope a dorm it a dâ nc în căsuța e i în t im p c e ne a m îndre pt a t spre c a m e ra c opilului. Luc a a sc os-o
ușor de pe sc a un, a poi și-a sc him ba t sc ut e c ul și și-a
sc him ba t ha ine le c u dorm it oa re le în t im p c e le
prive a m , m e m orâ nd a c e st m om e nt . N u știam câți
m a i a ve m .
Pe ne lope s-a t re zit , gâ ngâ nd și zâ m bind lui Pà pa .
S-a așezat pe ba la nsoa r, c opilul nost ru prins în
brațele lui m a ri și put e rnic e .
— M a m a a r t re bui să doarmă, nu-i așa, Poppy, șopti
Luc a înc e t . Î n fe lul în c a re se uit a la fiic a noastră, c u
a t â t a dra gost e , e ra gre u de c re zut că e ra un ucigaș.
U n m a nipula t or.
Privire a lui s-a ridic a t spre m ine și privirile noa st re sa u bloc a t , a rzâ nd. T im pul a rămas c u înc e t init orul,
a t ingâ ndu-m i pie le a c a un soa re strălucitor, lăsândumă fie rbint e .
— Odihnește-te, soție, m -a înde m na t e l, arătându-mi
zâ m be t ul lui. — Ai fost tăcut toată se a ra . T re buie să
fii obosit ."
Fără un c uvâ nt , a m da t din c a p și m -a m îndre pt a t
spre dorm it orul nost ru. Am făcut un duș ra pid, a poi
m -a m st re c ura t în pa t . M -a m înt ins pe spa t e în pa t ul
nost ru, privind în t a va n și a m a sc ult a t c uvint e le
blâ nde pe c a re Luc a le -a șoptit fiic e i noa st re .
Ușa s-a de sc his și Luc a a int ra t c u pași m a ri în
c a m e ra noastră. Și-a desfăcut c e a sul și l-a pus pe
dula p. Au urm a t but onii lui. I -a u urm a t ja c he t a de
c ost um și ve st a . Apoi s-a străduit să-și slăbească
c ra va t a și și-a st re c ura t -o de pe gâ t . Apoi, a înc e put
pe na st urii cămășii. c e nt ura . Pa nt ofi. Luc a să se
de zbra c e a fost c e l m a i se x y luc ru pe c a re l-a m văzut
vreodată. Totuși, în a c e st
m om e nt , nim ic
nu a
c ont a t . V oia m adevărul de spre c e e a c e făcuse - c u
tatăl m e u și c u fiic a noastră.
L-a m văzut c um a dispărut în ba ie și a m a sc ult a t
c urge re a constantă a dușului. At â t de m ult e gâ nduri
m i-a u răscolit m int e a , m i-a fost gre u să le orga nize z
pe t oa t e înt r-un gâ nd c a re să aibă se ns.
Ușa de la ba ie s-a de sc his și e l a ieșit purt â nd nim ic
a lt c e va de c â t box e ri ne gri.
Î n c e le din urmă a m rupt tăcerea. "Est e c e va greșit?"
U lt im a șansă de a fi c ura t . Vă rog să veniți c ura t .
„Che st ii de a fa c e ri”, a răspuns e l în t im p c e se
a runc a pe pa t lângă m ine . S-a înt ins pe spa t e și a
privit în t a va n c u oc hii goa li. Î nt une ric ul a înghițit
c a m e ra și m i-a a t ins sufle t ul.
Bătăile inim ii m i-a u zguduit
și dezamăgirea m -a
c uprins. N u e ra c a și c um mă așteptam să-mi spună
t ot ul.
Totuși, a m spe ra t .
Ac um un a n, l-a m de t e st a t . Ac um , l-a m iubit a t â t de
m ult înc â t m -a durut . N im ic c a să t re c i de la o
extremă la a lt a . Da r să st a i a ic i, c u e l, nu e ra o
opțiune. N um a i că gâ ndul de a -l părăsi m -a durut a t â t
de m ult .
Cu t oa t e a c e st e a , pie rde re a c opilului m e u a r fi de o
m ie de ori m a i rău. Ar t re bui să dispa r - e u și fiic a
m e a . N oi doi a m lăsa t oa t e a st e a în urmă.
M -a
t ra s
mai
a proa pe
de
e l,
învăluindu-mă
în
pa rfum ul lui și, în c iuda e ve nim e nt e lor pe t re c ut e în
această seară, c orpul m e u a răspuns la a t inge re a lui.
Ar t re bui să-l a lung, să înc e p să țip, doa r că a st a l-a r
a le rt a .
Î n plus, dacă îl părăsesc, aș a ve a ne voie de a st a .
Pe nt ru m ine . Pe nt ru nopțile singura t ic e c a re urm a u.
Pa lm a
mea
s-a
oprit
pe
pie pt ul
lui,
a poi
l-a m
m â ngâ ia t ușor. Era c e va în neregulă c u m ine , pe nt ru
că c hia r și c u c e e a c e t oc m a i învățasem, a t inge re a
lui îm i dădea un fior.
Luc a m -a răsturnat și m -a t ra s de a supra lui. Î nt r-o
mișcare rapidă, m i-a t ra s cămașa de noa pt e de pe
m ine și m i-a rupt chiloții, lăsându-mă goală.
„T u c ont inui să-mi rupi chiloții, o să rămân fără”, a m
re spira t în t im p c e inim a m i se spa rge c e nt im e t ru c u
c e nt im e t ru.
Chic ot ul lui înt une c a t a um plut spațiul. M â na lui m -a
m â ngâ ia t ușor pe spa t e , sărutându-mă. Lim bile ni s-
a u înc urc a t . A făcut un zgom ot sălbatic în gâ t și
oc hii i s-a u înc his. Lim ba lui s-a mișcat m a i re pe de ,
m a i gre u, învâ rt indu-se c u a m e a .
M -a m pre da t sărutului și a t inge rii lui, da r a c e le
fa nt om e a u pâ ndit .
M â inile lui m i-a u pa lm a t sâ nii, de ge t e le lui m i-a u
m â ngâ ia t sfa rc urile . U n sune t blâ nd, sc â nc it or, m i-a
scăpat de pe buze . U nghiile m e le s-a u înfipt în
umărul lui, ținându-mă de e l. Doa r pe nt ru o vre m e
m a i m ult .
Gura
lui și-a pus unul dint re
de ge t e le
m a ri pe
m a m e lonul m e u și a m șuierat. Dinții lui m i-a u zgâ ria t
m a m e lonul. Gre u. Spa t e le m i s-a a rc uit la senzație.
Pulsul dint re pic ioa re îm i pulsa .
De parcă a r fi simțit fie c a re senzație înot â nd prin
ve ne le m e le , m â na lui a călătorit pe st om a c ul m e u,
din c e în c e m a i jos, până c â nd m i-a despărțit
pic ioa re le . Dove zile excitației m e le m i-a u pre lingut
pe
int e riorul
c oa pse lor.
De ge t ul
lui
m i-a
t re c ut
c lit orisul și un geamăt a um plut dorm it orul nost ru.
N e -a răsturnat, c orpul lui plut ind pe st e a l m e u.
De ge t ul lui a t re c ut de la c lit orisul m e u la int ra re a
m e a , a poi l-a a dus la buze și l-a lins c ura t .
— Ai un gust ra fina t , mormăi e l. "De pe nde nt a m e a ."
Gura lui a călătorit pe c orpul m e u, până a a juns la
pic ioa re le m e le despărțite. Și-a îm pins pa lm e le sub
fundul m e u și m i-a ridic a t șoldurile în sus, a poi și-a
apăsat gura pe c a rne a m e a palpitantă. Oc hii lui e ra u
ațintiți a supra m e a , pose sivi și înfometați în t im p c e
mă linge a . De la c lit oris până la int ra re a m e a .
Și-a înfipt lim ba în int ra re a m e a și m â inile m e le a u
a juns la părul lui, st râ ngâ ndu-l și ținându-se de e l.
Ave a m ne voie de m a i m ult de la e l. M ult m a i m ult .
Lim ba lui s-a mișcat înăuntru și ieșit din m ine , c u
lim ba dra c u de m ine .
Coa pse le m e le s-a u înc his pe st e e l, t runc hiul m e u
zdrobindu-se
de
gura
lui în t im p c e
e l ge m e a ,
mâncându-mă. Ge m e t ul lui a vibra t până în m ie zul
m e u,
int e riorul
meu
t re m urâ nd
de
a nt ic ipa re a
plăcerii c a re va ve ni.
„V re a u să t e mănânc în fie c a re zi”, a m urm ura t e l,
îm pingâ ndu-m i pic ioa re le m a i de pa rt e . — Până să
m or, soție.
De ge t e le lui m i-a u de sc his ușor buze le , lingându-mă
de la int ra re la c lit oris și îna poi. M â râ it ul lui de
satisfacție a vibra t prin m ine și c orpul m e u s-a
c ut re m ura t ga t a de e libe ra re . Apoi lim ba lui a int ra t
m a i a dâ nc în int ra re a m e a . De ge t e le de la pic ioa re
m i s-a u ondula t din c a uza senzațiilor int e nse și
spa t e le m i s-a a rc uit de pe pa t .
„O, Doa m ne ,” a m ge m ut .
M i-a t re c ut o mână aspră pe pic iorul m e u, a poi m i-a
ridic a t -o pe st e umăr. M i-a m t re c ut de ge t e le prin
părul lui,
zdrobindu-i
lim ba .
Șoldurile m e le
s-a u
mișcat din proprie voință, flămând de m a i m ult . Ave m
ne voie de m a i m ult de e l. M -a t ra s c u lim ba . Î n și în
a fa ra . Î n și în a fa ra .
De fie c a re dată c â nd lim ba lui pătrundea m a i a dâ nc
în m ine , c uvint e le
m i se
revărsau de
pe
buze .
N e int e ligibil. gaelică. Engleză.
M i-a u da t oc hii îna poi în c a p. M i-a u bâ zâ it ure c hile .
Sâ nge le m i s-a lum ina t , e le c t rizâ ndu-m i c orpul. Au
a rs sc â nt e i.
Pre siune a a e x ploda t și a m ve nit a t â t de t a re , înc â t
m i-a u
suna t
ure c hile .
M -a m
c hinuit
să-mi
t ra g
răsuflarea, dure re a a c e e a dulc e c a re îm i pulsa înt re
c oa pse
și
o
senzație
de
languidă
um plâ ndu-m i
c orpul.
"Uită-te la m ine ." Cuvint e le lui a u ve nit prin zum ze t ul
din ure c hile m e le și oc hii m i s-a u de sc his. Abia
a t unc i m i-a m da t se a m a că m â na lui îm i a c ope re a
gura și a m mușcat-o. Și-a t ra s m â na din gură m e a și,
după urm e le dinților, m -a m mușcat put e rnic c â nd a m
ve nit .
Respirația lui se pot rive a c u a m e a și privire a lui e ra
plină de c e va m oa le și înt une c a t .
M -a c iupit de buza .
— O să t e t ra g a c um , m â râ i e l.
a m t re m ura t . "Vă rog." Ac e st om m -a trădat în c e l
m a i rău m od și totuși, a t inge re a lui a fost t ot ul
pe nt ru m ine .
A a dâ nc it sărutul c u o a lune c a re fie rbint e a lim bii.
Căldura a înflorit înt re pic ioa re le m e le și a ve a m
ne voie de e l în m ine , c u o dure re disperată. Î nt r-un
colț a l minții, mă înt re ba m c um voi supraviețui fără
a t inge re a lui pe nt ru t ot re st ul vieții m e le .
Fără e l .
Simțirea pie lii lui îm pot riva m e a a fost c a o pătură de
c onfort . M i-a m mișcat gura în josul m a x ila rului lui,
a poi la gâ t ul lui și un fior s-a rost ogolit prin e l în t im p
c e îi suge a m pulsul.
S-a îm pins în m ine fără un a ve rt ism e nt și a m gâ fâ it ,
înfipâ ndu-m i unghiile în um e rii lui și a rc uindu-m i
spa t e le pe nt ru a -l duc e m a i a dâ nc .
Din gâ t ul lui a ve nit un bubuit , gura lui st râ ngâ ndu-m i
gâ t ul.
„Ai fost făcut pe nt ru m ine ”, a răpit e l în t im p c e
a lune c a afară din m ine , lăsând vâ rful pe nisului la
int ra re a m e a și a poi îm pingâ ndu-se îna poi. A lovit un
loc a t â t de a dâ nc , a t â t de int e ns, înc â t a m a rs c a un
c hibrit int e rior. „Fie c a re c e nt im e t ru din t ine .”
Pe lvisul lui s-a
lipit
re spirâ nd
gre u.
A
Plăcerea
pură,
de
fost
c lit orisul m e u, a m â ndoi
necruțător c â nd
nefiltrată
a
înc e put
a
să
t ra s.
se
construiască.
„N u ple c a niciodată”, mormăi e l. „La na iba vreodată.”
I nim a m i s-a re volt a t la ide e a de a -l părăsi, da r m i-a
fost de ja hotărât.
„ V ino în m ine ”, a m ruga t e u în sc him b, inc a pa bil să
răspund la porunc a lui. Și-a apăsat fața în gâ t ul m e u,
făcându-mă fără milă. S-a lovit înt r-un loc a t â t de
a dâ nc în m ine , înc â t nu a dura t să ajungă la m a rgine .
„V re a u m a i mulți c opii”, a m â râ it e l, șoldurile lui
t re c â nd prin orga sm ul m e u și int e riorul m e u st râ ns în
jurul lui. "V re a u t ot ul. Cu t ine ."
A fost o prost ie . T oc m a i a m a vut un c opil. Era
risc a nt . Așa a înc e put t ot ul. Cum a m a juns a ic i c u e l.
Și totuși, a ve a m ne voie de a st a .
Doa r inc a o da t a . Pe nt ru ult im a dată.
Ca pit ol Pa t ruze c i si t re i
LU CA
„L
și e u știu c â nd t e înt orc i, Luc a , spuse M a rc he t t i c u o
voc e re c e . „V re a u să le pre zint fiilor m e i fiic e i t a le .”
U n m â râ it m i-a vibra t în pie pt . M i s-a părut înțelept
să fa c a ra nja m e nt ul de nuntă înt re c opiii noștri, da r
a c um nu e ra m a t â t de sigur. Gâ ndul la oric e băiat
a propia t fiic e i m e le nu e ra de bun a ugur.
„Ea e st e un bebeluș.” V oc e a îm i e ra re c e și m i-a a rs
gâ t ul.
"I ndife re nt de . Le va fi bine să se cunoască.”
Încă c â t e va c uvint e și a m înc he ia t a pe lul, găsind
oc hii lui N onno și Ca ssio ațintiți a supra m e a .
Pla nul e ra să mă înt orc în Sic ilia în oric e zi, da r nu
știam dacă e ra mișcarea potrivită. M a i a le s după c e
învățasem de la M a e ve ie ri.
„Ce îți spune inst inc t ul tău?” întrebă N onno. I -a m da t
lui și lui Ca ssio pove st e a completă și c uvint e le c a re
fuseseră a runc a t e înt re m a m a soției m e le și m ine .
„Est e sigur pe nt ru M a rga re t și Pe ne lope a c olo?”
Ast a a fost proble m a na ibii. T oc m a i a m vorbit c u
M a rc he t t i și încă nu îm i put e a m da se a m a dacă e ra
fe ric it să vorbească c u m ine sa u nu.
„N u c re d că știe că Be nit o a fost c e l c a re a înc e put
războiul dint re c e le două fa m ilii”, a m re m a rc a t . „Cu
a jut orul m e u.”
— U n băiat de doispre ze c e a ni, protestă N onno. „N u
a fost vina t a . Dacă c e va , a fost vina m e a . Ar fi
t re buit să t e prot e je z m a i bine . Ar fi t re buit să-mi
prot e je z m a i bine Pe ne lope .
„Toți a m făcut t ot c e a m put ut ”, a mormăit Ca ssio.
— Ca ssio a re dre pt a t e , a m fost de a c ord. „Toți a m
eșuat pe c ine va . Ce e a c e fa c e m a c um contează.
Dacă se întâmplă c e va c u M a rga re t și...
— N u se va înt â m pla nim ic , spuse N onno c u o voc e
m a i puternică de c â t a uzise m de m ult . „Dacă t re buie
să m e rge m în război c u M a rc he t t i, o vom fa c e . M a i
înt â i, să-l prinde m pe trădătorul c a re continuă să ne
fure t ra nsport urile . I nst inc t ul îm i spune că nu e st e
M a rc he t t i.
"Sunt de a c ord." Proble m a e ra c ine a r îndrăzni să ne
fure . N u e ra u pre a m ult e dint re a filie rile noa st re c a re
să îndrăznească. M -a lăsat fără nic iun suspe c t . „Am
c onst ruit un dispozit iv c a re nu poa t e fi urmărit c u
a jut orul lui M orre lli. Ei intră în t ra nsport urile noa st re
în t im p c e vorbim . Cu următorul c a re dispa re , a r
t re bui să put e m să-l urmărim.”
„Be ne .” Oc hii lui N onno s-a u a runc a t în jur. „Câ nd se
înt oa rc e Guido?”
a m ridic a t din um e ri. — N u lucrează pe nt ru t ine ,
N onno? Sunt obișnuit.
Z e c e m inut e m a i t â rziu, N onno și c u m ine ne -a m
înt ors la pe nt house -ul m e u, în t im p c e Ca ssio s-a
re pe zit la soția lui.
Î n m om e nt ul în c a re a m int ra t pe ușa pe nt house ului, a m știut că c e va nu e ra în regulă.
Era
pre a
liniște.
Nu
e ra u
luc ruri
pe nt ru
c opii
împrăștiate în jur. Fără râ s. N ic i un sa lut „bună t a t i”
în t im p c e M a rga re t ne ținea c opilul. N im ic .
Pie pt ul m i s-a st râ ns și inim a m i-a bătut a t â t de t a re .
Le sm ulse se M a rc he t t i? Gâ ndul m i-a t ra nsform a t
sâ nge le în gheață.
M -a m îndre pt a t spre bucătărie. Era gol. O ceașcă de
c a fe a re c e stătea pe insula bucătăriei, alături de o
sticlă c u la pt e înc he ga t . Ale rt a a t re c ut prin m ine .
M a rga re t ura să la se st ic le c u la pt e în jur. Era
paranoică în privința m ic robilor.
„M a rga re t ”, a m st riga t e u înc e t , da r m i-a m da t se a m a
în a dâ nc ul st om a c ului că e a nu e ra a ic i. M i-a m sc os
a rm a din t oc și la dra c u dacă nu m i-a u t re m ura t
m â inile .
Tăcând, m -a m îndre pt a t spre dorm it oa re . Î n prim ul
râ nd, a fiic e i m e le . Apoi a l nost ru.
Ba st onul bunic ului zgom one a de marmură, a poi de
pode a ua din le m n de esență t a re și a ve a același
e fe c t c a m uzic a din film e le de groază. M i-a izbuc nit
sudoa re
pe
c e a fa .
Se rt a re le
e ra u
înt re de sc hise ,
ha ine le a runc a t e pe st e t ot pe pode a . O singură notă
pe noptieră, singura suprafață plană organizată.
Să-mi uc izi tatăl nu a fost c e l m a i rău luc ru pe c a re la i făcut. N ic i măcar nu m i-a uc is m a m a . A a ra nja o
căsătorie pe nt ru fiic a noastră a fost rău. Să-și pună
viața în pe ric ol a fost m a i rău. Da r mințitul pe m ine a
înc he ia t a fa c e re a .
M -a m simțit c a o lovitură în st om a c . M i-a fura t
respirația. M a i înt â i, o liniște de m oa rt e a căzut
pe st e m ine , a poi furia arzătoare m i-a t ra nsform a t
sâ nge le în foc . Roșu s-a st re c ura t în viziune a m e a și
fie c a re gâ nd c oe re nt m i-a părăsit c re ie rul.
Am pie rdut .
Am dist rus fie c a re luc ru din pe nt house -ul m e u. Pa t ul
nost ru.
Pa t ut ul.
M obila .
Fot ogra fii.
Câ nd
fie c a re
a rt ic ol e ra împrăștiat pe pode a , a m t re c ut pe pereți.
Câ t e va ore m a i t â rziu, m -a m așezat pe m a rgine a
pe rva zului, c u c oa t e le pe ge nunc hi și furia a rzâ nd în
pie pt . A e x ist a t și îngrijora re . Fe m e ia și fiic a m e a
e ra u singure a c olo. V ulne ra bil.
Ușa s-a înc his t râ nt it unde va . N u m -a m uit a t în
spa t e le
m e u.
M irosul
a c e la
c a re
a
a juns
să
re pre zint e fa m ilia , pra f pe nt ru c opii, nu m i-a a juns.
N u t re buia să mă uit în spa t e le m e u c a să știu că nu
e ra e a . N u a fost c opilul m e u.
— M -a suna t N onno, spuse Ca ssio c u frust ra re a
c olorâ ndu-i voc e a . Î n furia m e a , a m uit a t de bunic ul
m e u. „N u-m i spune că re nove zi.” V oc e a lui e ra c hia r
în spa t e le m e u.
N -a m răspuns, privind în gol în fața m e a . „U nde sunt
M a rga re t și c opilul?”
Fără c uvint e , i-a m înt ins bile t ul.
Ea mă părăsise.
Ca pit ol Pa t ruze c i si pa t ru
LU CA
Aproa pe t re i a ni m a i t â rziu
L
Ca sa lui uc ia no V it a le bâ zâ ia de viață.
Râ se t e . Copii c a re țipă. T ot ul a făcut c a această
dure re din pie pt să mă crească.
Fiic a lui Luc ia no, Fra nc e sc a Aria V it a le , zâ m be a și
zâ m be a , zâ m bind și privindu-și tatăl de parcă a r fi
fost un Dum ne ze u. La na iba dacă nu m -a făcut ge los.
Î m i împărțisem t im pul înt re N e w Y ork și Sic ilia . Deși,
a m pre fe ra t să st a u de pa rt e de N e w Y ork . Pre a m ult e
fețe și fa m ilii fe ric it e din prie t e nii m e i a u fost o
a m int ire a propriului m e u eșec.
A fost tortură. Dure re . U na sfâșietoare. Da r furia și
furia a u înc e put să depășească a c e le a lt e emoții.
N u a t re c ut o singură zi de c â nd M a rga re t și fiic a
noastră a u dispărut în c a re să nu mă fi gâ ndit la e i.
Spre de ose bire de prim a dată, s-a a sc uns m a i bine .
Luâ nd pașapoartele pe c a re le re pa ra se m pe nt ru
situații de urgență, a fugit din țară c u fiic a noastră, a
a t e riza t la Londra și de a c olo s-a u t e rm ina t t oa t e
urm e le e i.
De a t unc i nu m a i e x ist a se nic i urmă de e a sa u de
fiic a m e a . N ic i măcar N ic o c u t oa t e re surse le lui nu ia put ut loc a liza .
Doi
a ni
na ibii.
În
c urâ nd
fetița
mea
a ve a
să
împlinească t re i a ni. Încă o zi de naștere de c a re m ia r fi dor.
Dure re a constantă din pie pt ul m e u a c re sc ut și a
c re sc ut până c â nd un înt une ric pe rm a ne nt a loc uit în
pie pt ul m e u. Furia creștea pe zi c e t re c e .
M i-a lua t fiic a de la m ine . Ea m -a părăsit. Ea a a rs t ot
c e a ve a m c a cenușă fără o singură privire îna poi. Ar
fi t re buit să aibă înc re de re în m ine pe nt ru a o prot e ja
pe
ea
și pe
fiic a
noastră. Ar
fi
t re buit
să-mi
vorbească de spre a st a .
Ar fi t re buit să a i înc re de re în e a c u se c re t e le și
înțelegerile t a le pe c a re le -a i făcut, m i-a ba t joc orit
m int e a . La dra c u. Oprit .
M inuna t . Ac um îm i spune a m să mă duc la dra c u.
— Ce va de spre Guido? întrebă Luc ia no, aruncându-și
fiic a pe ge nunc hi. M a t t e o, fiul său, se a fla c hia r în
fața biroului, fiind urmărit de fe t e le ge m e ne a le lui
N ic o. N e poa t e le
m e le
m ic i. H a nna h, unul dint re
ge m e ni, a fost de st ul de hotărât să se căsătorească
c u e l. Proba bil că înc e rc a să-l convingă să o facă
astăzi.
„N u”, a răspuns Ca ssio c â nd a fost c la r că nu a ve a m
de gâ nd. „N u pot să c re d că ne noroc it ul ăla a juc a t
împreună c u c a da vrul lui M a e ve . N e -a a jut a t să
curățăm sc e na a ia dra c ului și t ot t im pul s-a c ulc a t
c u e a .”
Guido,
vărul lui
N onno,
a
luc ra t
cu
mama
lui
M a rga re t . Ce i doi a u făcut echipă și a u luc ra t
îm pot riva m e a .
— Ăsta e
un
ne noroc it
re c e ,
mormăi Luc ia no.
„Bunic ul tău t re buie să fi fost dezamăgit de fa pt ul că
propria lui fa m ilie a făcut a st a .”
H a ba r n-a ve a . N onno îl cunoștea pe Guido toată
viața. N u s-a gâ ndit niciodată să se uit e la e l c â nd a u
înc e put să se înt â m ple ra ha t ul. Adevărat, nic i e u. Cu
excepția suge st ie i pe c a re M a rga re t ne -a da t -o pe un
dispozit iv de negăsit ne -a c ondus dire c t la e l.
Ac um ticălosul ăla se a sc unde a unde va pe această
planetă părăsită de Dum ne ze u, c a lașul c a re e ra .
„Încă nu-m i vine să c re d că Ca lla ha n a cumpărat că
c um na t a lui a ple c a t fără să-și ia rămas bun, a poi a
a t e riza t înt r-un a c c ide nt m ort a l de mașină”, mormăi
N ic o.
A fost a c olo în noa pt e a a c e e a . N u a văzut c e s-a
înt â m pla t , da r a ve a m ne voie de e l să pătrundă în
toată supra ve ghe re a lui Ca lla ha n și să o ștergă.
— M a e ve
nu a
ve nit
niciodată, mormăi Ca ssio.
„Singurul m ot iv pe nt ru c a re a apărut în a c e a zi a fost
să-și vadă fiic a . Se pa re că a vrut să vadă c u oc hii e i
că fiic a e i s-a căsătorit c u băiatul c a re a împușcat
tatăl e i.”
Se c re t ul dra c ului c a re m -a c ost a t t ot ul. Ar fi t re buit
să-i spun. M i-e ra groază să o pie rd, așa că nu a m
făcut-o. S-a dove dit că a m pie rdut -o oric um . At â t e a ,
c â t și fiic a m e a .
— Ești sigur că nu s-a înt ors în Sic ilia ? întrebă
Luc ia no. „Se a sc unde la ve de re . Ast a a făcut Gra c e ,
mormăi e l, e x pre sia i se întunecă ușor, gâ ndindu-se
la
a c e le
vre m uri.
Gra c e
l-a
părăsit
și
pe
e l.
Circumstanțe ușor dife rit e , da r a a juns să o c a ut e
t im p de t re i a ni lungi.
— Oa m e nii lui N onno a u percheziţionat toată ţara,
am
spus
eu
înt une c a t .
„Î nt re gul
ne noroc it
de
c ont ine nt .”
"Afric a ?" a înt re ba t N ic o, a poi a clătinat din c a p
îna int e să pot răspunde. "Proba bil nu."
M a x ila rul m i s-a încleștat.
„U n nou-născut a r fi a vut ne voie de pre a m ult e
va c c inuri pe nt ru a m e rge în Afric a ”, a m spus. "Da r
a c um -"
La na iba , trecuseră a proa pe t re i a ni. Ea a r put e a fi
oriunde .
„Cum na iba a a fla t de spre a fa c e re a t a c u M a rc he t t i?”
Ca ssio se gâ ndi pe nt ru a m iliona oară.
— M a m a e i t re buia să-i fi spus, a m spus e u. Dacă aș
put e a om orî cățeaua a ia , aș fa c e -o din nou. Doa r m a i
de vre m e . Ce fe l de na ibii de mamă a r fi dispusă să-și
vândă propria fiică și nepoată lui M a rc he t t i?
Solda t ii m a fie i l-a u num it „il dia volo”. Era un m ot iv a l
na ibii pe nt ru a st a , pe nt ru că dia volul ăla nu a da t a
doua șansă.
M a t t e o a t re c ut prin ușile fra nc e ze , c u ge m e nii pe
călcâie. — T a t i, Aria nna a spus că mă va ține ost a t ic ,
c a H a nna h să se poată căsători c u m ine .
Toată lum e a a împărtășit o privire amuzată. N u m a i
a ve a m nic io distracție în m ine . Doa r amărăciune.
Doa r furie c a re a ve a gust de a c id, c hia r și după toți
acești a ni.
— T re c i a ic i, strigă H a nna h. „N u a i spus „Da ” și a m
ne voie de dia m a nt ul m e u.”
N ic o a mormăit c e va pe sub răsuflarea că e ra pre a
bătrân pe nt ru ra ha t ul ăsta, a poi i-a lua t băutura și a
bătut-o dint r-o singură mișcare. Ca ssio a mormăit că
creștem fe m e i înfricoșătoare.
„Poa t e că îi e st e pre a frică să se căsătorească c u
t ine ”, se gâ ndi Aria nna . „M a m i a spus că nu toți
băieții vor fi c a pa bili să ne de sc urc e .”
I isus H rist os. Ce le -a învățat Bia nc a pe a c e st e fe t e ?
— M a m a t a a ve a dre pt a t e în privința a st a , spuse
Ca ssio, clătinând din c a p.
Luc ia no doa r zâ m bi. „Buddy, va t re bui să pune m
a c e st e fe m e i la coadă. Arăți pre a bine c a să t e
stabilești a t â t de tânăr.”
Bia nc a și Gra c e a u int ra t în spa t e le c opiilor, c u
zâ m be t e înmulțumite pe față.
„Î nt ot de a una
îl
pot
forța
pe
Matteo
să
se
căsătorească c u e l”, a gâ ndit Bia nc a . „La urm a
urm e i, nu a st a e st e t e m a în c urs de desfășurare c u
voi?”
Buze le lui N ic o s-a u t ra s înt r-un zâ m be t pe jumătate.
„Da r Ca ra M ia , uit e c e bine ne -a ieșit.”
Sora m e a a clătinat din c a p, da r e x pre sia e i s-a
înm uia t c â nd s-a așezat în poa la soțului e i. „A fost ,
da r a i fi put ut să mă c ort e gi și să t e înge nunc hi.” Ea
a sufla t o respirație plină de tristețe. „Ar fi fost supe r
rom a nt ic . N u-i așa, fe t e lor?”
Fețele lui H a nna h și Aria nne i s-a u lum ina t . "Oh da !"
Au e x c la m a t a m â ndoi în același m om e nt și oc hii li sa u înt ors spre M a t t e o. „Î l fa c e m pe M a t t e o să se
înge nunc he ze .”
T e roa re a clară de pe c hipul lui M a t t e o spune a t ot ul.
N u e ra pregătit pe nt ru a st a . A fugit îna int e c a c ine va
să înre gist re ze c e se înt â m pla , lăsându-ne pe toți în
pra f. N e poa t e le m e le e ra u în m od c la r nemulțumite
de a st a și nu voia u să-i la se spațiul lui.
— Fe t e le t a le sunt sălbatice, mormăi Luc ia no.
Gra c e c hic ot i, luându-și propriul loc în poa la lui. „Și
fiul tău continuă să-i batjocorească, juc â ndu-se din
gre u pe nt ru a obține.”
La na iba , dacă sc e na a st a nu m -a făcut geloasă.
Fie c a re a ve a propria fa m ilie , țâșnind pe st e c opiii lor,
în t im p c e propria m e a na iba a dispărut pe m ine .
„Luc a a fost singurul c a re și-a c onvins doa m na să se
căsătorească c u e l”, a spus Bia nc a , e x pre sia e i
înm uiindu-se în t im p c e m i-a a runc a t o privire .
Doa r că a st a nu m -a făcut să mă sim t m a i bine . Spre
de ose bire de prie t e nii m e i, făcusem c e va m a i rău.
Am folosit c opilul nost ru c a monedă de sc him b.
De sigur, a fost pe nt ru a -i sa lva viața, da r nu a făcut-o
m a i bine .
— Ei bine , a t re buit să facă c e va pe nt ru c a M a rga re t
să dispară, a spus Áine , uit â ndu-se la m ine în t im p c e
se pătrundea c u N onno pe braț.
N onno clătină din c a p. „Am c a lc ula t greșit, a st a -i t ot .
Da r le vom a duc e îna poi pe M a rga re t și Pe ne lope .
M -a m ridic a t în pic ioa re , a m t e rm ina t c u această
conversație.
Bunic ul m e u a a vut dre pt a t e dint r-un c ont .
Le-aș a duc e îna poi.
Dacă a r t re bui să a rd lum e a , să sc urg oc e a ne le sa u
să m ut pla ne t e le din a c e st sist e m sola r, le-aș a duc e
îna poi și a poi nu mi-aș da drum ul niciodată.
Ca pit ol Pa t ruze c i și c inc i
LU CA
T
m irosul m e t a lic a um plut temnița lui N onno.
Pode a ua e ra lipicioasă sub c izm e le m e le de luptă. Î l
t ort ura se m pe fra t e le lui Guido t im p de o săptămână.
Fa m ilia e ra sfântă în lum e a noastră. Totuși, c hia r
a c um , în t im p c e ha ine le m e le s-a u înm uia t c u sâ nge
și strigătele lui um ple a u a e rul, nu m i-a păsat.
Singura fa m ilie c a re a c ont a t pe nt ru m ine a u fost
soția și fiic a m e a .
Trecuseră doi a ni, șapte luni, t re i săptămâni și c inc i
zile de c â nd îi văzusem ult im a oară. Am ra t a t două
zile de naștere. Două H a llow e e n-uri. Două Crăciunuri.
Î n c urâ nd, a ve a u să fie t re i și a poi c ine știa... pa t ru,
c inc i, șase, t oa t e .
I nim a m i-a bătut c u put e re c â nd l-a m bătut. M i-a u
bâ zâ it ure c hile . Și a m sa vura t țipetele lui m a i m ult
de c â t e ra norm a l. Furia c a re m -a um plut creștea c u
fie c a re zi fără soția m e a .
Ea m -a părăsit. M i-a lua t fiic a . Ea m -a părăsit.
Doi bărbați zăceau prăbușiți pe pode a ua de piatră, la
pic ioa re le m e le . N onno stătea pe sc a unul lui lângă
uşă. A insist a t să fie a ic i. Sa ra c ul ba ia t . S-a gâ ndit
că va a ve a pa c e după c e mă căsătoresc. Singurul
luc ru pe c a re l-a prim it a fost războiul.
Război c u fa m ilia lui. Nemulțumire de M a rc he t t i.
Ce l puțin nu a fost război. L-a m ținut la distanță în
privința fiic e i m e le . Am juc a t joc ul c uvint e lor. T im p
de doi a ni, m -a cicălit să-mi văd fiic a . T im p de doi
a ni,
l-a m
a sigura t
că căsătoria aranjată se
va
desfășura c onform pla nului, c â nd a m bii noștri c opii
sunt adulți și fiic a m e a va îm plini douăzeci și unu.
Era m la un pa s de război c u M a rc he t t i. Știam că a t â t
e u, c â t și N onno vom dorm i m a i bine c â nd Guido va fi
m ort .
El a fost ne noroc it ul c a re ne -a fura t t ra nsport urile . El
a fost om ul c a re s-a urc a t în pa t , la propriu, c u
M a e ve
și
a
st re c ura t
ve st e a
de spre
căsătoria
aranjată. S-a dove dit că c ont a pe suc c e sul lui N onno.
N u a c ont a t niciodată pe M a rga re t și pe m ine .
Soția m e a , c a re m -a lăsat fără să mă gâ nde sc . Dacă
a r fi a vut înc re de re în m ine .
Ar fi t re buit să a i înc re de re și în e a , șopti o voc e
mică, da r a m ignora t -o.
La na iba c u voc e a a ia . La na iba c u t ot ul. Chia r a c um ,
l-aș găsi pe Guido și l-aș uc ide pe ne noroc it . Pe nt ru
că l-a trădat pe N onno. Pe nt ru că m -a i trădat. Pe nt ru
că m -a c ost a t fa m ilia .
L-a m c a pt ura t pe fra t e le lui Guido la Rom a în drum
spre M a rc he t t i. Era a t â t de a proa pe , înc â t m i-a făcut
inim a să bată c u put e re de adrenalină. Sa u poa t e a
fost
doa r
această
bătaie
personală
pe
c a re
o
dădeam.
I -a m zâ m bit c runt vărului m e u. M i-a m ba t joc orit
num e le din c a pul m e u.
„V re a u să știu unde e st e fra t e llo tău?” a m re pe t a t .
„Pot să fa c a st a luni de zile . O să a duc un doc t or să
t e vinde c e sufic ie nt , doa r c a să c ont inui din nou.
Z ile , săptămâni, luni de a gonie .”
Se sm uc i de legături. „Mă lași să trăiesc?”
T e roa re a din oc hii lui m i-a spus că știa că nu va ieși
c u viață din a st a . Da r c re d că speranța a fost gre u de
st ins. La na iba , știam și e u. Î n fie c a re zi, mă t re ze a m
spe râ nd că a zi va fi ziua în c a re îm i voi găsi fiic a și
soția.
I -a m ținut privire a , da r nu i-a m răspuns. O sferă de
sudoa re i se rost ogoli pe tâmplă. N u m i-a fost milă de
e l. N u simțeam nim ic , da r de m ult e ori mă înt re ba m
dacă mă voi a fla în c e le din urmă pe punc t ul de a
prim i t ort uri. Poa t e in c ura nd. Odată c e M a rc he t t i a
a fla t că nu a ve a m c um să-mi înde pline sc a c ordul.
Odată c e a a fla t că e u și tatăl m e u ne noroc it a m fost
c e i c a re i-a u c ost a t viața pe fra t e le său.
"U lt im a da t a . U nde e st e fra t e le t a u?"
Câ nd nu m i-a răspuns, a m înc e put să-i de c oje sc
pie le a .
I -a lua t încă douăzeci de m inut e să dezvăluie locația
fra t e lui său.
Răsplata lui a fost un glonț înt re oc hi.
Ca pit ol Pa t ruze c i și șase
MARGARETĂ
G
va luri înt re gi s-a u prăbușit pe pla ja c u pietriș înt r-un
sune t
rit m ic
liniștitor.
M irosul
flore i
loc a le
a
pa rfum a t a e rul. V oc ile turiștilor c a re vorbe a u dife rit e
lim bi a u călătorit pe briză.
N e -a m a sc uns în orășelul de pe această insulă t im p
de doi a ni. După c e a m fura t pașaportul, o sută de
m ii în num e ra r, și a m lua t ha ine le și c e le ne c e sa re ,
a m fost în mișcare. Odată c e a m a t e riza t la Londra ,
a m renunțat la pașapoarte, a m cumpărat o mașină
de pe piața neagră împreună c u un a c t de ide nt it a t e
fa ls pe nt ru m ine și Pe ne lope , a poi a m c ondus.
Î n prim e le t re i luni, a m fost c onst a nt în mișcare.
Învățasem să trăiesc c u m ult m a i puțin. M -a a jut a t să
alăptez,
așa
că
c he lt uia la
principală
au
fost
sc ut e c e le și m â nc a re a pe nt ru m ine . Abia c â nd ne -a m
st a bilit în Croația, m i-a m găsit în sfârșit un loc de
muncă. U n ghid pe nt ru turiștii vorbit ori de engleză în
t im pul primăverii, ve rii și t oa m ne i de vre m e .
N oua noastră casă, insula Silba , e ra o insulă fără
mașini, spre de ose bire de oric a re dint re c e le pe c a re
le -a m
văzut
sa u
am
e x pe rim e nt a t
vreodată.
În
prim e le luni în c a re a m fost a ic i, a fost gre u să ne
obișnuim să nu a ud zum ze t ul unui m ot or. Ac um , după
doi a ni a sc uns în pa ra dis, nu m i-a m put ut înc hipui să
trăiesc niciodată înt r-un oraș m e t ropolit a n.
M -a m legănat îna int e și îna poi st â nd pe verandă c u
Pe ne lope adormită în brațe. Fuse se o zi plină la
plajă, ia r e a a bia stătuse trează în t im pul c ine i.
Î nt inzâ ndu-m i spa t e le și a vâ nd grijă să nu-m i t re ze sc
c opilul, m -a m înm uia t în priveliștea mării Adria t ic e
c a re se înt inde a pe k ilom e t ri și k ilom e t ri în fața m e a .
M i-a tăiat respirația de fie c a re dată.
Viața a fost în sfârșit bună. A dura t c e va t im p. M a i
e ra u zile în c a re singurătatea îm i sm ulge a inim a , da r
c opilul m e u e ra în siguranță. Ast a e ra t ot c e c ont a .
Ave a m rut ina noastră și m ic ul m e u loc de muncă. N u
soc ia liza se m c u loc a lnic ii. Ba rie ra lingvistică a fost
uriașă, da r un eșec m a i m a re a fost îngrijora re a dacă
vom fi găsiți. N u a m vrut pe nim e ni a lt c ine va să aibă
proble m e în c ont ul nost ru.
Câțiva loc a lnic i a u t re c ut prin fața zidului nost ru
c a re ne despărțea c a sa de pot e c a c a re înc onjura
pla ja . S-a u obișnuit c u noi a ic i și ne -a u re c unosc ut .
Deși de obic e i țineam pe nt ru m ine .
Ei a u făcut se m n c u zâ m be t ul pe buze , ia r e u a m
făcut la fe l. A fost măsura interacțiunii m e le a dult e .
Ast a
și călătoriile m e le
la
m a ga zinul a lim e nt a r.
Proba bil că m -a u c onside ra t c iuda t , da r nu voia m c a
nim e ni să se la se prins de c e va în c a z că ne -a r găsi
M a rc he t t i.
Sa u Luc a .
O dure re ascuțită m i-a tăiat inim a . Ca de fie c a re dată
c â nd mă gâ nde a m la e l. Ac e st c opil și c u m ine a m
fost un m ijloc pe nt ru un sc op pe nt ru e l. A pus fiic a
noastră în pe ric ol. Ac e st a a fost un luc ru pe c a re nu
l-aș put e a ie rt a niciodată.
Î nc linâ ndu-m i fața în sus spre c e rul înt une c a t c u o
secundă, gâ ndurile m e le a u călătorit pe st e oc e a n,
către om ul c a re m i-a fura t inim a . A înșelat și a
înșelat, m -a lăsat însărcinată, a poi a măturat c a și
c um a r fi sa lva t orul m e u.
M -a m îndrăgostit de un răufăcător. U n răufăcător
pe rsist e nt .
Totuși, nu a m put ut găsi put e re a să-l urăsc. A iubit -o
pe fiic a noastră. Știam că a făcut-o. L-a m văzut în
prim e le luni a le vieții e i.
Cu
t oa t e
a c e st e a ,
această
viață
fără
e l,
deși
mulțumită, nu a fost una fericită.
A re ve nit a m int ire a fragmentată a nopții uc ide rii
tatălui m e u. M i-a m a m int it fie c a re m om e nt până în
m om e nt ul în c a re a m leșinat lângă t rupul tatălui
m e u. M i-a m a m int it de c e t a t a nu a t ra s prim ul. A
văzut un băiat c u o armă.
M i-a m a m int it a c e a zi m ult m a i c la r a c um și a m lăsat
a m int ire a să treacă în frunt e a minții m e le .
„Ce na iba ...” L-a m văzut încă ținând pist olul în t im p
c e își înt inde a brațul. Da r e l nu trăgea. Oc hii m i s-a u
a runc a t și l-a m văzut. U n băiețel spe ria t c u o armă
de a dult .
M a dure a inim a . De fric a pe nt ru tatăl m e u și de a
ve de a a c e a frică sfâșietoare pe fața băiatului.
Ba ng. Ba ng. Ba ng.
T rupul tatălui m e u s-a prăbușit pe scări și țipete s-a u
rupt
de
pe
buze le
m e le .
Bufnitură.
Bufnitură.
Bufnitură. A c ont inua t și m a i de pa rt e , c orpul m a re și
put e rnic a l tatălui s-a rost ogolit pe t re pt e pe nt ru
t ot de a una , c â nd de fa pt t re buia să dure ze doa r
c â t e va se c unde .
A a t e riza t pe spa t e , c u două gloanțe în pie pt și unul
în gâ t .
M -a m uit a t înghețat la pa t a de sâ nge c a re înflorește
pe pie pt ul lui Da . Sâ nge le s-a a c um ula t ra pid în jurul
lui c a o m a re roșie.
Gâ fâ i, c u oc hii pe m ine . Groază. T e roa re . Frică. Am
văzut c orpul put e rnic a l lui tatăl m e u c hinuindu-se să
se miște, c â nd pașii a u răsunat pe pode a ua de
marmură. Bufnitură. Bufnitură. Bufnitură.
Fie c a re sune t se st inge a sub bâ zâ it ul din ure c hile
m e le .
„R-fugi”, a gâ lgâ it e l. S-a lupt a t să trăiască. S-a
c hinuit să se ridic e , da r c orpul lui e ra pre a sla b. Apoi
ra m a lui a căzut îna poi și a m văzut c um viața se
st inge a din oc hii lui.
M i-a răcnit sâ nge le . Lic hidul m i-a pic ura t pe de ge t e
și oc hii m i-a u c oborâ t și a m c onst a t a t că m i-a m înfipt
unghiile în pa lm e a t â t de t a re înc â t sâ nge re a m .
O pe re c he de c izm e ne gre a u lovit c a da vrul tatălui
m e u.
„Bună scăpare”, râ nji bătrânul.
At unc i m -a m t re zit în sfârșit din st upoa re . M -a m
sc him ba t să fug, da r e ra pre a t â rziu. O mână
încolăcită în jurul gâ t ului m e u.
„U nde a le rgi, fetiță?” toarcă e l, ridicându-mă în a e r.
De ge t e le m e le s-a u ghe a re de înc he ie t ura lui. Am
gâ fâ it după a e r în t im p c e mă purt a , c u pic ioa re le
a t â rnâ nd de pământ. T rupul tatălui m e u e ra c hia r sub
m ine . Am vrut să-l îmbrățișez. Am vrut să-l sa lve z.
Da r dispăruse.
Picatură. Picatură. Picatură.
O lamă re c e s-a apăsat pe gâ t ul m e u.
Am lovit și a m da t c u ghe a re le . At unc i a m văzut-o pe
m a m a m e a . Fața e i e ra mânjită c u sâ nge , la c rim i și
m a c hia j. Era înt r-o cămașă de noa pt e . Era m ijloc ul
zile i. De c e e ra în cămașă de noa pt e ?
„M a m a ”, m -a m sufoc a t , fie c a re silabă mă dure a
gâ t ul. Ea nu s-a mișcat.
Da r băiețelul a făcut-o. S-a dus după bărbat. De c e
mă a jut a ? L-a împușcat pe tatăl m e u și a c um a vrut
să mă a jut e . De c e ?
Argint ul fulgeră prin a e r.
V e de re a m i s-a e st om pa t . Conștiința m i-a a lune c a t .
U n vuie t put e rnic a izbuc nit prin c e a t a din c re ie rul
m e u. U n vuie t dure ros. N u a fost a l m e u.
Corpul m e u a căzut pe m a rm ura re c e , c ra niul m e u
lovind pia t ra și înt une ric ul m -a t ra s sub.
Be nit o nu m -a uc is pe nt ru că un băiat de doispre ze c e
a ni a ve nit în spa t e le lui și și-a înjunghia t tatăl în
spa t e .
Luc a
a
fost
m ot ivul
pe nt ru
c a re
am
supraviețuit în a c e a zi.
A sa lva t -o pe a c e a fetiță de c inc i a ni în urmă c u
mulți a ni, da r a dist rus-o pe fe m e ia c a re de ve nise m .
N u pe nt ru că m i-a uc is-o pe tatăl m e u, c i pe nt ru că
m -a mințit și m i-a a sc uns a st a .
I ronia la m a x im .
Î n m a re a schemă a luc rurilor, nic i nu l-a m put ut
învinovăți pe nt ru uc ide re a tatălui m e u. Era doa r un
băiat, fiind folosit de un părinte c rud. Da r nu a m
put ut t re c e pe lângă e l folosind fiic a noastră pe nt ru
a -i plăti păcatele. Că nu put e a m ie rt a .
Corpul m e u, pe de altă pa rt e , e ra o problemă c u t ot ul
diferită. A re fuza t să țină se a m a de a ve rt ism e nt . A
fre dona t gândindu-mă la soțul m e u. Î i dore a m â inile
pe m ine . Plăcerea pe c a re a ofe rit -o m e re u.
Pe ne lope s-a mișcat în brațele m e le și l-a m îm pins
fe rm pe soțul m e u din m int e . Dacă a r fi la fe l de ușor
să-l îm ping din inim a m e a .
Buze le m e le s-a u c urba t înt r-un m ic zâ m be t văzând
c hipul fiic e i m e le . Era a t â t de liniştit. Ea a c hic ot it în
som n și inim a m e a a tresărit de căldură. Ea a a vut
vise fe ric it e . Era un c opil fe ric it . Poa t e că arăta c a
m ine , da r a ve a zâ m be t ul lui.
Î n c iuda a c e e a c e făcuse Luc a , m -a m a sigura t că își
amintește de Pà pa e i. Era o fot ogra fie înrămată
st â nd pe noptieră lângă pa t ul e i, ve ghâ nd a supra e i.
L-a r săruta în fie c a re seară și în fie c a re dimineață.
Știa c ine e st e tatăl e i. Doa r nu c e e a c e e ra .
Ca pit ol Pa t ruze c i și șapte
LU CA
EU
M i-a lua t t re i zile să-l găsesc pe Guido.
T re i zile fără som n.
M a re a Tireniană se înt inde a pe k ilom e t ri înt re gi în
jurul
m e u,
a pa
ei
albastră
cristalină
atrăgând
deopotrivă turiștii și loc a lnic ii. Frumusețea e i m i-a
căzut pla t . Aș put e a să st a u în pa ra dis și m i-a r fi
pie rdut . N im ic nu c ont a . N im ic nu m -a m a i mișcat.
M -a m îmbrăcat încă o dată în ne gru. N e grul a a sc uns
c e l m a i bine sâ nge le . Și astăzi a r fi sâ nge . Sâ nge le
lui Guido.
Am st a t lângă ușa glisantă a biroului m e u pe ia ht ul
c a re e ra a nc ora t în la rgul c oa st e i Sa le rno. De ge t e le
mă mâncărime să înc e p să mă ba t . Era t ot c e e a c e
a m a juns să trăiesc. V â nâ nd oa m e nii c a re m -a u
c ost a t viața fericită. M i s-a fura t a doua șansă.
O ceață roșie m i-a încețoșat ve de re a .
A fost m e re u la fe l c â nd mă gâ nde a m la fiic a și la
soția
mea.
sufoc a t .
Furia
M i-a
rapidă
sfâșiat
m i-a
îne c a t
cusăturile
gâ t ul.
minții.
S-a
mă
destrămam.
Ştiam e u. N onno știa a st a . Ca ssio știa a st a .
Vă rog. Doa m ne , t e rog a du-m i-le îna poi. N u sunt bun
fără e i.
N u-m i a m int e a m c â nd m -a m ruga t ult im a dată. De
c â nd m -a părăsit, m -a m ruga t . Cu t oa t e a c e st e a ,
t oa t e rugăciunile m e le a u c ont inua t să rămână fără
răspuns.
Ca ssio, Luc ia no și Sa sha , ult im ul ne noroc it
din
grupul nost ru c a re s-a îndrăgostit de o fe m e ie , s-a u
înghe suit în biroul m e u. La na iba , a m urâ t să le văd
pe t oa t e . A fost o re a m int ire constantă a c e e a c e a m
a vut și a poi a m pie rdut .
Î n c e le din urmă m -a r rupe . Știam că așa va fi.
"Est i bine ?" Ca ssio m -a privit suspic ios.
"Sunt bine ."
V oc e a m e a e ra re c e . Mă pric e pe a m să a sc und t ot ul.
Ex c e le nt c hia r. M i-a m îndre pt a t m â ne c ile .
— Arăți c a un ra ha t , mormăi Sa sha . „Câ nd a i dorm it
ult im a dată?”
nu a m ra spuns. U lt im a noa pt e în c a re a m dorm it bine
a fost c u o noa pt e îna int e c a soția m e a să mă
părăsească. De a t unc i, a bia a fost sufic ie nt pe nt ru a
se de sc urc a .
— După c a lc ule le m e le , a u t re c ut t re i zile , a răspuns
Ca ssio în loc ul m e u, ignorâ nd privire a m e a criminală.
„Om ule , nu poți fa c e a st a ”, a spus Luc ia no, clătinând
din c a p. „N u poți fi ascuțit c u lipsa som nului. Câ nd
Gra c e a dispărut în a c e i t re i a ni, a t re buit să-mi
int roduc c e l puțin som nife re în orga nism și să mă
odihne sc puțin.”
„O să ne a m int im sa u ne vom a puc a de treabă?” a m
şuierat e ne rva t . N u m i-a păsat de sfa t ul nimănui. N u
m i-a r a duc e soția îna poi.
„T re buie doa r să o găsim, Luc a ”, a a rgum e nt a t
Ca ssio. „Pe nt ru num e le lui H rist os, Luc ia no i-a pus
un pist ol în c a pul soției sa le și e a l-a ie rt a t . Î n c e le
din urmă."
— Mulțumesc pe nt ru a st a , ne noroc it ule , mormăi
Luc ia no.
„Ave m
c onfirm a re ?” Am
c e rut
să știu, ignorâ nd
bla bla lor.
"Da ." V e ne a u sic ilie nii și alți m e m bri a i Cosa N ost ra
din t e rit oriile din a propie re . Guido și-a c onst ruit o
nouă organizație criminală. Apa re nt , e l a vrut să
pună și m a fia DiM a uro sub noua lui guve rna re . A fost
singurul
m ot iv
pe nt ru
c a re
am
a t ra s
forțe
suplim e nt a re . Alt fe l, aș pre fe ra să luc re z singur.
„Singura variabilă e st e dacă M a rc he t t i îl susține pe
Guido”, a a rgum e nt a t Ca ssio. „Dacă e st e , t ot a jut orul
pe c a re îl prim im se va înt oa rc e a supra noastră și
vom a ve a m a i mulți dușmani c u c a re să luptăm
pe nt ru a ieși din această țară.”
— Și se spune că I t a lia e st e o țară romantică,
mormăi Sa sha , dându-și oc hii pe st e c a p.
M a rc he t t i nu îl susține a pe Guido. Am spa rt fără
e fort apărarea ne noroc it ului. A fost a proa pe pre a
ușor. Î n m om e nt ul în c a re l-a m c a pt ura t , toți m e m brii
Cosa N ost ra a u plătit ra pid. Pre a re pe de .
M i s-a părut c iuda t , da r nu m -a m oprit pre a m ult
a supra e i. Era m nerăbdătoare să mă a puc de luc ru la
a c e st ne noroc it de m e m bru a l fa m ilie i.
Sa sha și Luc ia no se sprijine a u de pia t ra temniței lui
Guido. I ronic că va m uri în propria temniță. Era c hia r
poe zie .
— Mulțumesc dra c u’, mormăi Sa sha . „N e noroc it ul
ăsta pur și sim plu n-a r ține dra c u’.
Luc ia no
râ nji.
„A
c re zut
că
a re
de st ui
să
ne
mituiască”.
N um a i a st a arăta c â t de prost și ina de c va t e ra
Guido. Era vărul c e l m a i m ic a l lui N onno, da r părea
și c e l m a i prost . Dacă și-ar fi făcut cercetările, a r ști
că Luc ia no a ve a m a i mulți ba ni de c â t a r c he lt ui în
ze c e vieți. Și a st a dacă a trăit c a un re ge .
„Păcat că a ve a doa r c â t e va m ilia rde în lipsă”, a
c hic ot it Sa sha .
Guido stătea în m ijloc ul c e lule i, le ga t de un sc a un.
Ave a o asemănare c u N onno. Era fa m ilie . Până c â nd
nu a m a i fost . Fa m ilia nu t e -a înjunghia t în spa t e .
— M a rc he t t i nu t e va lăsa să sc a pi c u a st a , șuieră e l.
Ave a vâ rst a lui M a rc he t t i, da r nic i pe de pa rt e la fe l
de boga t și nic i de c a rism a t ic . Ac e st a e ra proba bil
m ot ivul pe nt ru c a re de ve nise a t â t de la c om și a t â t
de c onspira t iv. Era lipsit , așa că a re c urs să-și
trădeze fa m ilia pe nt ru a se dove di.
U n zâ m be t c rud și re c e m i-a răsucit buze le . „N u îl
văd a ic i.”
El a râ njit . „El c onduc e organizația. T u rule zi doa r o
fracțiune din e a .”
„Da r fracțiunea m e a fa c e lui M a rc he t t i m a i mulți ba ni
de c â t t oa t e c e le la lt e organizații din I t a lia . Ar fi gre u
să-l piardă pe nt ru c ine va c a t ine .”
Râ njind c a dia volul, m -a m t ra s pe st e un sc a un și m a m așezat c u fața la e l. N u l-aș lăsa să ia c e e m a i
bun din m ine . L-aș fa c e să sufe re , foa rt e m ult t im p.
Singurul luc ru pe c a re voia m să-l a ud din gura lui
e ra u țipetele lui.
"Cum e soția t a ?" s-a ba t joc orit e l. Pun pa riu că
M a rc he t t i nu va fi fe ric it să audă că fiic a t a e st e
pierdută pe nt ru t ine . Cum ve i înde plini c ont ra c t ul
dacă nu a i o fiică?”
Cont rolul m e u s-a spa rt . M -a m a runc a t , pum nul m e u
c one c t â ndu-se c u fața lui. O singura da t a . De două
ori. Sc a unul s-a legănat de forța im pa c t ului și a căzut
pe spa t e .
L-a m ridic a t , a poi a m c ont inua t să-l love sc . Sâ nge le
i-a pătat ra pid fața, buze le lui de spic a t e făcând
sâ nge să-i a c ope re bărbia. Da r m i-a făcut plăcere să-l
fa c să sufe re , vărsându-mi toată furia pe c hipul lui.
Pe nt ru că m -a m c ost a t pe e i . Ce i m a i importanți doi
oa m e ni din viața m e a .
O mână s-a oprit pe umărul m e u. Era a fra t e lui m e u.
N ic i măcar nu l-a m a uzit int râ nd în celulă.
Abia a t unc i s-a înre gist ra t . Respirația m e a gre a .
Bâ zâ it ul din ure c hile m e le . Roșu îm i strică viziune a .
Fața lui Guido e ra umflată de ne re c unosc ut . Cra niul i
s-a izbit de pode a ua c e lule i de piatră.
Era m ort . Brut a liza t . De ne re c unosc ut .
„Ac um nu e st e a st a o priveliște?” O voc e a pătruns în
ceața din c ra niul m e u. O voc e familiară. Apoi s-a
înre gist ra t .
M a rc he t t i. Pa drino.
La na iba , nu e ra un m om e nt bun pe nt ru o vizită.
O armată de oa m e ni a i lui M a rc he t t i s-a înghe suit în
cameră, lăsând loc pe nt ru Ca po De i c a pi. Doi dint re
oa m e nii lui M a rc he t t i, c onsiglie re și e x e c ut orul lui,
stăteau lângă e l c u a rm e le îndre pt a t e spre noi. Da nt e
Le one și Giova nni Agost i.
— A t re c ut pre a m ult t im p, Luc a DiM a uro, spuse e l.
Oc hii
lui
au
pâ lpâ it
la
c orpul
nemișcat
de
la
pic ioa re le m e le și a bia a ridic a t o sprânceană.
Sa sha și Luc ia no e ra u alături de m ine , Ca ssio juc â nd
de ja rolul diplom a t ului.
„M a rc he t t i, nu t e așteptam”, l-a sa lut a t fra t e le m e u.
"De c e nu? Sunteți pe t e rit oriul m e u.”
Doa m ne , dacă aș put e a scăpa de bătaia lui în c ra niu,
aș fi buc uros să o fa c . Privind la e l a fost o a m int ire a
ne noroc irii m e le ,
— Ai fost oc upa t , DiM a uro. A fost singurul luc ru c a re
m -a ținut să m e rg. „Pre a oc upa t să vină să mă
vizit e ze c u soția și fiic a t a .”
M i-a u a rs de ge t e le și privirile ni s-a u bloc a t . El a știut
e x a c t c e se întâmplă t ot t im pul.
El știa că nu le a m .
Ca pit ol Pa t ruze c i si opt
MARGARETĂ
T
Pla ja e ra frumoasă, a pa e ra albastră și prim it oa re . A
fost
cea
mai
preferată
perioadă
a
Pe ne lope i,
st ropindu-se în apă și c onst ruind fort uri. Briza a
t re c ut , râ sul îndepărtat călătorind în c a le a noastră.
Eu și Pe ne lope ne -a m așezat pe prosop, a m â ndoi în
c ost um e de ba ie a sort a t e .
„Sunt a t â t de drăguță”, a bolborosit e a . Părul e i lung
și creț, înt une c a t c a noa pt e a , sărea c u fie c a re
mișcare. Mă prive a c u oc hii albaștri c a m a re a de
lângă noi, sc â nt e ind fericită în t im p c e prive a lum e a .
Era un c opil fe ric it și foa rt e soc ia l, în c iuda vieții
noa st re izola t e .
N u m -a m put ut abține de un zâ m be t m â ndru. „Ești
foa rt e
drăguță”,
am
fost
frumoasă prințesă din lum e .”
de
a c ord.
„Ce a
mai
Oc hii e i a u călătorit pe st e pla ja goală. Era u câțiva
loc a lnic i împrăștiați, profit â nd de soa re le c a ld din
se pt e m brie .
"Fa ra prie t e ni." Și-a încrucișat m â inile pe st e pie pt ,
ușor dezamăgită.
„V oi fi prie t e nul tău”, i-a m spus. „M a jorit a t e a c opiilor
s-a u înt ors la școală. Sunt e m doa r t u și e u, prințesă.
Ce zic i? V re i să construiești un c a st e l?”
Ea a da t din c a p c u nerăbdare și m i-a m sc os c re m a
de protecție solară din geantă, a poi i-a m a plic a t -o pe
pie le . Ea a c hic ot it c â nd a m gâ dila t -o în t im p c e o
fre c a m în pie le . Apoi a făcut același luc ru c u spa t e le
m e u. Deși până c â nd a t e rm ina t , a ve a m m a i multă
protecție solară de c â t pie le pe m ine .
Apoi ignorâ nd lum e a și t oa t e proble m e le , ne -a m
c onc e nt ra t pe c onst ruire a unui c a st e l de ba sm . Am
m unc it din gre u la e l, în t im p c e sune t ul va lurilor
pătrundea în țărm c u un rit m m oa le și liniștitor.
Singurul luc ru c a re l-a înt re rupt a u fost pescărușii și
c hia r și e i a u c â nt a t pe t onul mării.
Soa re le ne -a încălzit pie le a . M irosul de sa re ne
um ple a plămânii. Mulțumirea ne -a încălzit inim ile .
Două e x plozii sc urt e ne -a u înt re rupt c onc e nt ra re a .
Am â ndoi ne -a m ridic a t c a pe t e le pe nt ru a găsi un ia ht
c a re t re c e a pe lângă o barcă de pe sc uit din dre a pt a
lor. Sprâ nc e ne le m e le s-a u înc runt a t . Era neobișnuit
să ve zi o barcă a t â t de m a re a proa pe de țărm.
Punâ ndu-m i m â na pe st e oc hi pe nt ru a o folosi c a o
vizor im proviza t , a m privit ia ht ul giga nt ic de 3 0 de
m e t ri plut ind înc e t pe st e apă, o siluetă singură pe
punt e a
de
sus. Era
o punt e
împărțită și, după
înfățișare, e ra dotată c u t oa t e facilitățile.
Conștientizarea m i-a rost ogolit pe spa t e . Bărbatul ne
prive a prin binoc lu, da r e ra pre a de pa rt e pe nt ru a-și
dist inge trăsăturile. Da r e ra inc onfunda bil; ne prive a .
Briza a t re c ut , presimțind și fric a călare pe e a .
Se nt im e nt ul
a
c re sc ut
în
se c unda ,
a ngoa sa
um plâ ndu-m i inim a . Oc hii m e i s-a u a runc a t spre
num e le bărcii. V e nde t t a .
N u a ve a m ne voie de Google T ra nsla t e pe nt ru a
înțelege c e înseamnă. Răzbunare.
„Est e o coincidență”, a m răgușit, în t im p c e inim a îm i
bătea a t â t de t a re , înc â t e ra m sigur că m i-a crăpat
c oa st e le . "N im ic a lt c e va . Doa r o coincidență stupidă.
Est e un num e c om un pe nt ru o barcă, ia r I t a lia e st e
c hia r pe st e m a re .”
„M a m a .” V oc e a Pe ne lope i m i-a a t ra s atenția îna poi
a supra sa rc inii noa st re . Ea mă prive a c u sprâ nc e ne le
înc runt a t e .
„Să continuăm să c onst ruim ”, a m spus c u un zâ m be t
forțat. Și în t ot a c e st t im p, spa im a s-a st râ ns în
a dâ nc ul st om a c ului m e u.
O umbră întunecată a t re c ut pe st e ope ra noastră de
artă. At â t e u c â t și fiic a m e a ne -a m ridic a t fețele și
inim a m i s-a oprit .
„N u!” M -a m ridic a t în pic ioa re , bătăile inim ii m i-a u
re lua t înt r-un t obe sălbatic. Oc hii m i-a u pâ lpâ it la doi
bărbați
din
spa t e le
lui,
pa znic i
pe
c a re
nu-i
re c unosc use m . "Ce fa c i a ic i?"
Părea obosit , deși sănătos. Purt a o pălărie c u boruri
la rgi și un c ost um de altădată c u bre t e le . Arăta la
fe l,
da r
mai
bolnăvicios.
pa lid
Oc hii
lui
de c â t
e ra u
îm i
a m int e a m .
ascunși
în
Mai
spa t e le
oc he la rilor de a via t or, așa că m i-a fost gre u să-i
c it e sc e x pre sia .
Am vrut să-l îmbrățișez, să-i spun c â t de m ult m i-a
fost dor de e l. Sc uza . N u știu. Î n sc him b, a m rămas
nemișcat, așteptând.
„Mă așteptam la m a i m ult e nt uzia sm .” El a za m bit .
Asa a m fa c ut si e u, a m vrut sa ra spund, da r a m
ra m a s
linist it .
Pulsul
m i-a
t re m ura t
în
t im p
ce
așteptam să spună a lt c e va . A fi furios. Să mă urască.
Oric e . Î n sc him b, a rămas tăcut, privindu-mă în
spa t e le a c e lor oc he la ri c a re m i-l a sc unde a .
— Ai ve nit pe m e ga -ia ht ul ăla it a lia n? a m înt re ba t în
sc him b.
Și-a sc os oc he la rii și privirile ni s-a u înt â lnit .
„Am
făcut-o,
be lla .”
Ma
dure a
inim a
la
a uzul
c uvâ nt ului pe c a re l-a folosit m e re u soțul m e u a supra
m e a . „Luc a a re proble m e , ia r t u ești singurul c a re îi
poa t e sa lva viața.”
Ca pit ol Pa t ruze c i si noua
MARGARETĂ
L
uc a a fost ținută captivă de M a rc he t t i în ult im e le
două zile .
N u num a i că îl ținea ost a t ic pe Luc a , c i și pe Ca ssio,
Luc ia no și Sa sha . Dacă frații N ik ola e v a fla u de spre
a st a , N onno se t e m e a că se va t ra nsform a înt r-un
război sâ nge ros. Dacă aș re fuza să c e de z la cerințele
lui M a rc he t t i, nu s-a r fi t e rm ina t bine pe nt ru nim e ni.
I nc lusiv fiic a m e a .
Se pa re că M a rc he t t i se așteaptă să găsesc unde l-a
a sc uns pe Luc a și să vin la e l, împreună c u fiic a m e a .
A fost o capcană. T re buia să fie . Totuși, c a un m ie l
dornic la sa c rific a re , a m ple c a t în căutarea soțului
m e u.
Câ nd l-a m înt re ba t pe N onno c um m -a găsit, m i-a
spus că M a rc he t t i știa t ot t im pul unde mă a flu. N u
mă pie rduse nic i măcar o secundă. M e ga -ya c ht -ul lui
M a rc he t t i a fost c e l c a re l-a a dus la noi pe insula
croată. M a rc he t t i a a sc uns t oa t e urm e le m e le și a le
Pe ne lope i în t im p c e ne ținea c u oc hii, așteptând
m om e nt ul oport un să lovească.
Ei bine , nu a lovit t oc m a i. T ot t im pul, M a rc he t t i își
aștepta t im pul. N e -a răscolit până c â nd a a juns în
c e le din urmă față în față c u Luc a . Cu siguranță știa
c um să joa c e a c e st joc .
După c e N onno m -a găsit și m i-a da t re zum a t ul a
c e e a c e se înt â m pla se , mă puse se în legătură c u
om ul c a re știa unde duc e a M a rc he t t i bărbații să-i
t ort ure ze .
N ic i
măcar
N onno
nu
a ve a
această
informație.
Așa că a c um , sa lvâ ndu-i pe Ca ssio, Luc ia no, Sa sha
și, c e l m a i im port a nt , soțul m e u, s-a înt ins pe um e rii
m e i. S-a simțit c a o capcană.
„Ac e a st a
e st e
neîncrezător în
c a sa
t im p
ce
sigură?”
am
făceam c it a t e
înt re ba t
în
jurul
c uvâ nt ului casă sigură .
Cont a c t ul lui N onno dădu din c a p. Clădirea din
cărămidă gri părea că a r fi re zist a t prim ului și c e lui
de -a l doile a război m ondia l. Și num e le ! Ce num e
ne noroc it pe nt ru o casă de tortură. Ar t re bui să ia în
c onside ra re
sc him ba re a
num e lui
în
c a m e re
de
temniță.
„O să fii bine ?” e l a int re ba t . Abia l-a m c unosc ut , da r
părea îngrijora t de pla nul m e u.
„Da , frații m e i mă vor a jut a ”, i-a m spus, în t im p c e
fric a îm i zdrobe a t ra he a . Ce l puțin a m știut că sunt
pe st e c a p și i-a m suna t pe frații m e i c a re a u lăsat
t ot ul să vină în a jut or.
"Bun."
I -a m a runc a t o ultimă privire . L-a u num it Prințul
Am a r. Fiul ne le git im a l it a lia nului Don. Dacă m -a i
înt re ba t , e ra fiul m a i bun. Era m a i sănătos la m int e
de c â t fra t e le său, c a re e ra pe râ nd să moștenească
a fa c e re a fa m ilie i lor.
Bit t e r Princ e ne -a r a jut a și fa m ilia DiM a uro l-a r a jut a
c â nd e ra m om e nt ul pot rivit .
Doa m ne , e ra frum os. Am înțeles de c e fe m e ile s-a u
îndrăgostit de e l. U n m e t ru și c inc i de mușchi
îmbrăcați în blugi de c uloa re închisă și o cămașă
albă c u na st uri, c a re e ra în c ont ra st c u pie le a lui.
Pomeții ăia înalți. Păr de s, c a st a niu. Oc hi întunecați
c a noa pt e a .
N u părea it a lia n, da r a ve a la fe l de m ult sâ nge it a lia n
c a fiic a m e a . Aspe c t ul lui e ra o combinație înt re
descendența italiană a tatălui său și moștenirea
asiatică a m a m e i sa le . Aspe c t ul său fizic e x ot ic
ve ne a din pa rt e a m a m e i sa le . U nii nu c re de a u că a re
suficientă italiană în e l pe nt ru a -l fa c e de m n în t im p
ce
alții c re de a u
că a spe c t ul
lui
fizic
e st e
un
de za va nt a j, idioții, da r e u nu a m fost de a c ord.
Bărbatul e ra supe rb și c a rism a lui e ra în a fa ra
t opurilor. Î n opinia m e a , a r fi un moștenitor a l m a fie i
tatălui său m ult m a i bun de c â t oric ine a lt c ine va .
M i-a a runc a t o privire piezișă, trimițându-mi oc hii
către a i lui. „Asigură-te că t e ții de c uvâ nt .”
Am da t din c a p.
„Dacă ieșim c u viață din a st a , t oa t e t ra nsport urile de
pe c oa st a de ve st a le soțului m e u vor fi direcționate
prin port urile t a le ”, i-a m spus. Am spe ra t că l-a a jut a t
să obțină c e e a c e își dore a . „De a se m e ne a , N onno a
vrut să t ra nsm it un m e sa j.” A așteptat să c ont inui.
„Câ nd ești ga t a să pre ie i c ont rolul și a i ne voie de
a jut or, fa m ilia DiM a uro va fi în spa t e le tău.”
O încuviințare concisă din c a p, a poi privire a lui s-a
îndre pt a t spre ge a m ul mașinii unde Pe ne lope dorm e a
în sc a unul e i, fără să știe c e a ve a să se înt â m ple . Am
a vut înc re de re în N onno, da r nu a m suport a t să o la s
c u e l. Î n plus, M a rc he t t i a indic a t că vre a să ne vadă
pe m ine și pe Pe ne lope . Dacă m isiune a m e a de
sa lva re a eșuat, a ve a m ne voie de e a în a propie re .
„M ult noroc , M a rga re t DiM a uro.”
A dispărut în noa pt e fără să a runc e o privire îna poi.
Z um ze t ul m ot orului mașinii m i-a liniștit ne rvii. M i-a m
sc os t e le fonul și i-a m t ra s a dre sa lui Aide n. Aș a ve a
ne voie de a jut orul fra t e lui m e u pe nt ru a supraviețui.
— St a i a c olo, Luc a , a m m urm ura t . „Pe nt ru fiic a t a ”.
Pe nt ru că știam că nu va re zist a pe nt ru m ine .
Ca pit ol Cinc ize c i
LU CA
M
a rc he t t i îşi reţinea pum nii.
N u că a r c ont a . Oric um aș fi m ort la sfârșitul t ut uror.
Înjurăturile rusești a le Sa sha , alături de c e le it a lie ne
a le lui Ca ssio și Luc ia no, răsunau prin subsolul
înt une c a t . Sunt e m a ic i de două... nu, a c um t re i zile .
Am fost surprins că frații N ik ola e v nu atacaseră și nu
bombardaseră toată țara în bucăți. Gra c e și prie t e nii
soțului e i și nic i asociații lui Ca ssio nu a r rămâne
de pa rt e .
De oa re c e nu se înt â m pla se nim ic , c u excepția lui
M a rc he t t i c a re se juc a c u m ine , proba bil că înse m na
că încă nu știau că Sa sha a fost capturată.
— Chia r a i c re zut că e st e înțelept să mă minți?
întrebă M a rc he t t i c u o voc e re c e . „M a i înt â i de spre
configurație și a poi să mă păcălesc să mă gâ nde sc
că în sfârșit va a ve a loc o alăturare a linie i DiM a uro
și M a rc he t t i.”
a m ridic a t din um e ri. „Sinc e r, t e c onc e nt re zi pe
luc rurile greșite.” Câ nd și-a înc lina t din sprâ nc e ne ,
am
c ont inua t :
„T re buie
să-ți
fa c i
griji
pe nt ru
ospit a lit a t e a t a ”. N e noroc it ul purt a ha ine a lbe pe nt ru
bătaia a st a . „Și ținuta t a frumoasă e st e distrusă.
Spălarea sâ nge lui e st e o cățea.”
„Poa t e că vre a u c a prie t e nii tăi din c e lula de alături
să vadă da une le pe c a re le -a m făcut c â nd t re c pe
lângă e i.”
„Aw w w , nu sunt e m puțin pre a bătrâni c a să ne
arătăm?”
A re fuza t să fie m om e a l. De sigur, de c e na iba i-a r
păsa? N u a ve a nim ic de de m onst ra t . Oc hii m e i a u
pâ lpâ it în spa t e le lui către oa m e nii lui. Da nt e Le one
și Giova nni Agost i, c e le două c onst a nt e a le sa le .
M a rc he t t i, Le one , Agost i, Rom e ro și DiM a uro - c e le
m a i m a ri c inc i num e de fa m ilie a le lum ii int e rlope ,
a le
im pe riului
căzut.
Ca pii
a c e st or
fa m ilii
e ra u
cunoscuți c a re gi.
— Ai de gâ nd să le da i o tură? a m spus, făcând se m n
în spa t e le lui spre loc ul în c a re c e i doi bărbați
stăteau
rezemați
de
pe re t e .
„Știi,
de
dra gul
varietății.”
M a rc he t t i c hic ot i. „Î nt ot de a una a i fost un ne noroc it
încăpățânat.”
"Mulțumiri. V oi lua a st a c a pe un c om plim e nt .”
Sâ nge le m i s-a sc urs pe sprâ nc e ne și m i-a înt une c a t
ve de re a . I suse , t ipul a bia a înc e put să luc re ze la
m ine . N u put e a m leșina. N u încă. Ar fi t re buit să
dorm m a i m ult îna int e să m e rge m după Guido. Î n
sc him b, a m insist a t să rămân t re a z zile înt re gi.
La dra c u '! Re t rospe c t iv a fost o cățea.
Ar fi t re buit să pla nific a st a m a i bine . Sa u măcar să fi
t ra s un pui de som n.
— Știi, M a rc he t t i. N u mă la ud, da r a r t re bui să spun
că temnițele m e le sunt m ult m a i bune . M a i înt une c a t
și m a i înfricoșător. M a i m ult m e die va l. Ac e st a e st e
pur și sim plu în regulă.”
Auze a m rusul Sa sha înjurâ nd din c e lula de alături.
„Luc a , t a c i na ibii.”
am
un t ip c a re
și-a
c um na t ul în biserică în t im p c e
răpi
c hic ot it . „Ast a
ba t joc orit
m ire a sa .”
vine
de
la
„M a rc he t t i, de c e nu t e a puc i de noi?” Luc ia no a
înc e rc a t să-și atragă atenția a supra lui. „Mă sim t
ne iubit .”
—
Nemulțumirile
m e le
nu
sunt
cu
t ine ,
spuse
M a rc he t t i, fără a mușca. „Ac e st a e st e înt re Luc a și
m ine .”
„Și dacă îl uc izi, a st a va fi înt re m ine , toți prie t e nii
m e i și t ine ”, șuieră Ca ssio, înt ot de a una fra t e le m a i
m a re prot e c t or.
Răpitorii m e i l-a u ignora t . Ei a u a vut put e re a și știau
a st a .
„Est e re gre t a bil că nu a i disc ut a t c u soția t a de spre
viit orul c opiilor noștri”, a spus M a rc he t t i de parcă nu
a r fi fost m â râ it uri e ne rva t e c a re ve ne a u din c e lula
de alături. „Totuși, poți fi sigur că căsătoria se va
înt â m pla îna int e de m oa rt e a m e a . Cu părinții micuței
Pe ne lope în viață sa u morți.”
M -a m sm uc it de c onst râ nge ri, furia pom pâ ndu-m i
înc e t
prin ve ne
și a rzâ nd prin fie c a re
celulă a
c orpului m e u. „Dacă o a t ingi pe M a rga re t ...”
Propoziţia neterminată şi ameninţarea a t â rna u în a e r
în t im p c e pum nul lui s-a c one c t a t c u m a x ila rul m e u.
St e le le înot a u în viziune a m e a și a rt ific iile m i-a u
e x ploda t în spa t e le ple oa pe lor.
„Dacă aș fi vrut să-i rănesc, a r fi morți”, a a ve rt iza t
M a rc he t t i. „Știam unde a u fost t ot t im pul, Luc a
DiM a uro. De c e c re zi că t u și prie t e nii tăi nu le -a i
put ut găsi?”
Am răcnit, lăsând să sc a pe t oa t e lunile și a nii de
furie , frust ra re , amărăciune și frică mă înghită.
Aproa pe t re i a ni de tortură. Aproa pe t re i a ni de furie ,
fiind înlocuită c u t e a m a că poa t e , doa r poa t e , soția
și fiic a m e a a u fost uc ise . N im e ni nu a dispărut a t â t
de e fic ie nt , m a i puțin o fe m e ie c a re nu a a vut o
experiență de suc c e s c u dispariția.
— O să t e pun capăt, a m răpit. „Dacă e st e ult im ul
luc ru pe c a re îl fa c , o să t e fa c bucăți. Fiic a m e a nu
se va căsători niciodată c u fiul tău.”
Pist olul lui la ceafă m -a t ra s în înt une ric .
Ca pit ol Cinc ize c i si unu
MARGARETĂ
EU
făcuse o geantă și c â t e va luc ruri pe c a re Pe ne lope i îi
plăcea m e re u să le aibă c u e a . Ave a m și o armă
a supra m e a și a lt e c â t e va luc ruri de ne c e sit a t e în
c a zul în c a re luc rurile m e rge a u prost .
Sunt obligați să meargă greșit , m i-a șoptit m ot ivul.
Da r știam că opțiunile m e le sunt lim it a t e . De fa pt ,
ine x ist e nt . M a rc he t t i știa unde sunt , dacă nu a m
făcut nim ic sa u dacă a m a le s să-mi sa lve z soțul. Așa
că sa lva re a soțului m e u e ra c u siguranță pe a ge nda
mea.
M -a sa lva t . Ac um , l-aș sa lva .
O armă în t oc e ra legată de pie pt , sub ha ina de
ploa ie . S-a r părea că c â ndva , în ult im ii t re i a ni,
a ve rsiune a m e a față de cuțite s-a vinde c a t . T ot c e
t re buia să fa c a fost să-mi înfrunt a m int irile și c e e a
c e s-a înt â m pla t în ziua a c e e a a m urit tatăl m e u.
Re st ul a fost ist orie .
U n cuțit în spa t e le pa nt a lonilor m e i și unul în t oc
înfășurat în jurul ga m be i m e le , băgat în c izm e . Am
purt a t blugi și îm i a sc unde a bine a rm e le . Ave a m și
două se ringi - una c u adrenalină și una c u se da t iv - în
buzuna re . Chia r a m spe ra t că nu va t re bui să-l
folose sc .
Au t re c ut a proa pe t re i a ni de c â nd l-a m văzut pe
Luc a . Aproa pe t re i a ni de c â nd își văzuse fiic a .
Vinovăția m -a tăiat, da r a m îm pins-o îna poi.
Î m i im a gina se m un m ilion de sc e na rii a le re înt â lnirii
m e le c u soțul m e u. Ac e st a nu a fost niciodată unul
dint re e i. Sa lva re a lui de la M a rc he t t i. Bărbatul
căruia i-a prom is fiic e i noa st re .
M -a m înt ors în SU V -ul pe c a re l-a m înc hiria t pe nt ru a
mă a sigura că a m sufic ie nt spațiu pe nt ru toată
lum e a și a m c ondus prin bloc . La Rom a , a st a a dura t
m a i m ult de c â t în m od norm a l. Cinc ispre ze c e m inut e
m a i t â rziu a m oprit în c e le din urmă în fața c a se i de
siguranță. Corecție, casă de tortură. N u e ra nim ic
sigur în a c e l loc .
Am re gla t încălzirea pe nt ru a mă a sigura că mașina
e ra caldă pe nt ru c opilul m e u îna int e de a ieși. Aide n
m -a așteptat în umbră. Î n m om e nt ul în c a re oc hii ni
s-a u c one c t a t , emoțiile s-a u izbit de m ine .
„Fra t e ”,
m -a m
sufoc a t ,
a bia
reușind
să
sc ot
c uvint e le .
M -a
st râ ns
înt r-o
îmbrățișare
și
acea
c olonie
familiară m i-a copleșit t oa t e simțurile.
„Sora m e a m a i mică.” V oc e a lui a ve a o notă de râ s,
dispe ra re evidentă în e a . „Aproa pe t re i a ni. M i-a m
făcut griji pe nt ru t ine în fie c a re zi, surioară.”
— Știu, a m răpit. Și t ot ul a fost în za da r pe nt ru că
singurii de c a re mă a sc unde a m e ra u fa m ilia m e a .
"Mulțumesc că m -a i a jut a t ."
— Î nt ot de a una , râpă e l. „V om fi m e re u a ic i pe nt ru
t ine .”
L-a m st râ ns put e rnic , c u fața în pie pt ul lui, inc a pa bil
să găsesc c uvint e . M i s-a st râ ns gâ t ul t a re . T re i a ni
de singurătate a u a juns din urmă. Ave a m c opilul c u
m ine , da r și frații m e i e ra u fa m ilie .
„N e simțim disprețuiți”, a ve nit o voc e familiară din
spa t e le m e u și m -a m îndepărtat. „Bună, surioară.”
I -a m
găsit
pe
T yra n
și
K yra n
privindu-mă
încruntări ide nt ic e și îngrijorați.
Am oft a t . — Aproa pe t re i a ni și fără săruturi?
cu
T yra n m i-a c uprins um e rii c u un braț, ia r K yra n a
făcut
același
luc ru,
a m â ndoi
punându-mă
înt re
c orpurile lor m a ri. a m ge m ut înc e t .
„Mă sufoc i”, m -a m plâ ns.
„N u ne put e m abține. Ești sora noastră m a i mică.”
Emoțiile groa se m -a u înghițit, făcându-mi m a i gre u să
re spir și să gâ nde sc . Da r a ve a m ne voie de un c a p
lim pe de
c hia r
a c um .
N onno
m -a
a ve rt iza t
că
M a rc he t t i a r put e a a ve a ne voie de o c onfirm a re din
pa rt e a m e a c u privire la a ra nja m e nt ul pe c a re Luc a la făcut c u e l pe nt ru a -m i sa lva viața, a t unc i c â nd a m
rătăcit a t â t de neștiutor în țara c a re o a ve a pe nt ru
Ca lla ha ns.
Î n retrospectivă.
Privire a pe c a re m i-a da t -o N onno c â nd l-a m părăsit
m i s-a simțit c a un cuțit c a re îm i străpunge inim a . N u
m -a înt re ba t c e aș fa c e . N u m -a înt re ba t dacă aș
întări a c ordul de căsătorie a fiic e i m e le c u fiul lui
M a rc he t t i.
Cre d că se t e m e a de răspuns.
N u a m a vut t im p pe nt ru t re c ut și nic i să ne gâ ndim la
c e a r fi. L-aș sa lva pe Luc a , a poi aș a fla unde să
m e rg de a c olo.
„De c i c ine stă și veghează la ne poa t a t a preferată?”
a m înt re ba t , a runc â nd o privire îna poi la fiic a m e a ,
c a re încă dorm e a a dâ nc , c u un m ic zâ m be t pe buze .
Buc le le e i înt une c a t e i-a u căzut în cascadă pe față,
îm pie dic â nd o pa rt e .
Frații m e i
urmărit privire a
m i-a u
și inst a nt a ne u
e x pre siile lor s-a u înm uia t .
„U f,
luptă-te
cu
it a lie nii
sa u
urmărește-ne
pe
ne poa t a . Est e o c he m a re gre a ,” a de c la ra t K yra n,
zâ m bind. N u a fost ne voie de un ge niu pe nt ru a-și da
se a m a c e va a le ge .
T yra n îl lovi c u pum nul în umăr. „Est e o bătaie de
c a p.” Ge m e nii a u împărtășit o privire și a u zâ m bit .
„N e vom oc upa de se rvic iu pe nepoată.” Apoi, de
parcă n-a r fi put ut re zist a , îi aruncă o privire lui
Aide n.
„Fra t e le
nost ru
mai
m a re
se
spe rie
de
sc ut e c e .”
Aide n îşi m iji oc hii a supra lui. „N u a re sc ut e c e , t u…”
N u a put ut găsi c uvâ nt ul pot rivit pe nt ru T yra n, așa
că a ge m ut și a clătinat din c a p de parcă a r fi
înc e rc a t să se convingă că e i doi nu m e rit a u să se
e ne rve ze .
Așa că Aide n a t re c ut în m odul lide r.
„Bine , voi doi o țineți în siguranță pe
ne poa t a
noastră. Cu oric e pre t ." S-a înt ors spre m ine . „T u și
c u m ine îl vom sc oa t e pe soțul tău.” Am da t din c a p.
Oc hii lui s-a u îngust a t a supra m e a . „Și a poi, m e rge m
acasă. N u t e m a i a sc unde , soră.”
Am da t din c a p.
T yra n sa a lune c a t pe ba nc he t a din spa t e , așezânduse lângă micuța Pe ne lope , în t im p c e K yra n stătea la
vola n, ga t a să ne scoată de a ic i. N u m i-a m făcut griji
că fiic a
mea
se
trezește c u
fețele lor.
Le -a m
împărtășit poze le c u e a . Le știa pe de rost .
Deși re a lit a t e a e ra de st ul de diferită de im a gini. N u
a m put ut să o ia u c u m ine , așa că a c e st a a fost c e l
m a i bun luc ru.
Aide n m -a c ondus înăuntru, da r îna int e să intrăm, la m t ra s de mânecă. „N u vom fi atacați în m om e nt ul
în c a re intrăm?”
El a ridic a t din um e ri nonşalant. „Am curățat înt re g
prim ul și a l doile a e t a j.”
„Cum a i a vut a c c e s la e l?” Am sopt it .
El a zâ m bit . „Sunt bun c u doa m ne le ”, a răspuns e l,
c e e a c e , de sigur, nu e ra de loc un răspuns.
„N u vre a u să știu”, a m mormăit. „J ur, Aide n, une le
luc ruri nu se schimbă niciodată.”
El sc oa se un c hic ot it blâ nd.
— Mă buc ur să t e a m îna poi, surioară.
"Şi t u." Oc hii m e i a u c e rc e t a t
zona
principală.
„Ac um , să-mi a duc e m soțul îna poi.”
N e -a m
m ut a t
înc e t
și pre c a ut
prin prim ul e t a j.
Pode a ua de st e ja r înt une c a t scârțâia la fie c a re pa s,
făcându-mi inim a să-mi t une t e sălbatic în pie pt . Să fii
prins nu e ra o opțiune. Am t re c ut pe lângă o zonă de
re la x a re
cu
c ovor
ve rde
lim e
și sc a une
urâ t e .
Corpurile s-a u îngrămădit în colț și a m clătinat din
c a p.
„T u fa c i?” Am sopt it .
Aide n părea fără sc uze . N u că a m c re zut că a greșit,
da r c e l puțin a m înc e rc a t să-mi țin numărul c rim e lor
în c ifre m ic i.
Am clătinat din c a p. Am t re c ut pe lângă o cameră de
se c urit a t e . Gol, un ga rdia n s-a prăbușit c u un glonț în
tâmplă. Oc hii m i-a u fost atrași de e c ra n. A arătat
Luc a . Le ga t de sc a un, c u c a pul în jos. Sâ nge le s-a
st râ ns în jurul lui pe pământ. N u arăta bine .
„Încă m a i trăiește?” a m răpit, c u inim a răsucindu-mi
în pie pt . Era u t re i bărbați a c olo, proba bil bărbați c a re
luc ra u pe nt ru M a rc he t t i. De sigur, nic iunul dint re e i
nu e ra e l. N -a m c re zut niciodată că M a rc he t t i și-a
făcut propriul c hinuire , da r c e va îm i spune a că c u
siguranță a re st om a c pe nt ru a st a . Mi-aș m iza viața
pe a st a .
Aide n m i-a urmărit privire a . "Da . E un ne noroc it dur.”
M i-a m ridic a t oc hii pe nt ru a înt â lni privire a fra t e lui
m e u.
Abia
a c um
am
văzut
um bre
înt une c a t e
răspândite sub oc hii lui. L-a m c unosc ut bine pe
fra t e le m e u. Odată c e a m c ont a c t a t , proba bil că a
c e rc e t a t
înt re gul oraș și a
re dus progra m ul lui
M a rc he t t i până la a l doile a .
— Aide n, a m înc e put e u, ținând voc e a jos.
„H uh?”
„Mulțumesc”, a m șoptit. „V oi t re i”.
Buze le lui Aide n s-a u c urba t și e x pre sia i s-a înm uia t .
„Ești o fa m ilie . V e i fi m e re u o fa m ilie , surioară. Și t u
și ne poa t a m e a . I ndife re nt de num e le de fa m ilie pe
c a re îl porți.”
Am înghițit în se c , recunoscătoare pe nt ru frații m e i.
Am fost m a i norocoasă de c â t m ult e a lt e fe t e din
lum e a
noastră. M a jorit a t e a
bărbaților din
lum e a
interlopă a u văzut fe t e le c a pe un m ijloc de a le
folosi pe nt ru alianțe sa u dist ra ge re a atenției. Frații
m e i m -a u prot e ja t m e re u și a u a vut grijă de m ine .
N e -a m îndre pt a t spre subsol. M irosul de sâ nge și
m uc e ga i stăruia în a e r. Lum inile
sla be
a bia
au
lum ina t drum ul, da r a t unc i c e i m a i mulți oa m e ni c a re
a u c ut re ie ra t
a c e st
loc
proba bil și-au c unosc ut
drum ul le ga t la oc hi.
M -a m uit a t pe o ușă și un m ic sufla t m -a părăsit.
Ca ssio, Luc ia no și Sa sha s-a u înt ins fie c a re pe un pa t
m ic
de
metal
c om ple t
îmbrăcat,
cu
pic ioa re le
încrucișate și c u brațele în spa t e le c a pului.
„Psst .” Sune t ul m oa le a bia e ra o șoaptă.
Ce le t re i se t uri de oc hi a u a t e riza t inst a nt a ne u pe
uşă.
Ușurarea
a
c uprins
e x pre sia
lui
Ca ssio.
Ex a spe ra re a lui Sa sha . Și e puiza re a lui Luc ia no.
Toți t re i săriră în pic ioa re .
— La na iba , a m spe ra t că nu ve i apărea, șopti Sa sha .
„A bom ba rda a c e st loc c u frații m e i a r fi a t â t de
dist ra c t iv.”
— N u-l a sc ult a , mormăi Ca ssio. "E ne bun."
„Fe m e ie , sc oa t e -ne de a ic i”, mormăi înc e t Luc ia no.
„Proba bil, soției m e le îi e st e dor de m ine . Știu că m ie dor de e a .”
— Ai vre a să-ți fie dor soției t a le , se batjocoră Aide n,
a poi înge nunc he , c u fața paralelă c u înc uie t oa re a .
„Proba bil că e st e uşurată să fie văduvă”. Luc ia no
m â râ i, da r îna int e să poată spune a lt c e va , Aide n îl
opri.
„Ac um ,
c onc e nt ra
toată lum e a
pe
tace,
sm ulge re a
ca
a c e st e i
să mă pot
înc uie t ori
străvechi.”
I -a lua t m a i puțin de un m inut să o deschidă. Î n
m om e nt ul în c a re ușa s-a de sc his, Ca ssio m -a st râ ns
înt r-o îmbrățișare. „Mulțumesc, M a rga re t . Știu că
sunt ult im a persoană pe c a re vre i să o sa lve zi. N oi-"
l-a m oprit . "Salvați-l. N im ic nu contează. Să-l luăm pe
Luc a și să plecăm na ibii de a ic i.”
M i-a da t un se m n c onc is din c a p. Ce l puțin numărul
nost ru e ra m a i m a re a c um .
Cu toții ne -a m m ut a t în ult im a celulă de pe hol. Am
zăbovit lângă ult im a uşă, mormăit şi c uvint e tăioase
călătorind prin a e r.
— Eu int ru prim ul, șopti Aide n sla b. Ca ssio părea că
vre a să prot e st e ze , da r Aide n îl opri, c u pa lm a
îndreptată spre e l. „Ați fost închiși zile înt re gi. Sunt
c e l m a i bun pa riu a l nost ru.”
— Îți dorești, mormăi Sa sha înc e t .
— Ignoră-l, a m grăunt. „T re buie să-l luăm pe Luc a și
să plecăm na ibii de a ic i îna int e să apară M a rc he t t i.
V oi băieți puteți fa c e o competiție de t e st ost e ron
altă dată.”
Aide n i-a înt ins a rm a lui de rezervă lui Ca ssio, e u ia m da t -o lui Sa sha și a poi i-a m da t cuțitul lui
Luc ia no. „N u mă pric e p la cuțite”, a m m urm ura t .
— T u nu spui, remarcă e l ironic . „V oi, fe m e ile , vă
urmăriți libe rt a t e a
și reveniți experți în
furt
și
uc ide re .”
I -a m a runc a t o privire goală. — Vorbește de spre
a lt c ine va ,
șopti
Ca ssio.
„Ac um ,
toți,
păstrați-vă
c onc e nt ra re a .”
Cu toții, oa re c um înarmați, ne -a m a runc a t o privire .
Cu un se m n brusc din c a p din pa rt e a lui Aide n, c izm a
lui a zbura t și a de sc his ușa c u pic iorul. Î n m od
e fic ie nt , c a și c um a r fi e x e rsa t a st a de un m ilion de
ori, bărbații s-a u mișcat în sinc ron, uc igâ nd pa znic ii
din cameră c a re a u fost prinși în neștire. Ce l m a i
bine a m put ut să fa c a fost să rămân în urmă și să-i
la s să-și facă t re a ba . Áine și c u m ine e ra m obișnuiți
să ne luptăm împreună, da r c u acești oa m e ni, aș fi
doa r în c a le .
Oc hii m i-a u a t e riza t pe Luc a , în t im p c e fra t e le m e u ia e lim ina t pe oa m e nii lui M a rc he t t i c u o armă,
a m ort izorul lui făcând t ot ul să pară un e ve nim e nt
m im ic . Mormăieli provoc a t e de Luc ia no c a re l-a
înjunghia t pe a lt ul, a poi i-a poc nit gâ t ul pe nt ru a -l
păstra tăcut. U n bărbat a căzut pe pode a . Celălalt
bărbat a
căzut c u spa t e le . Al t re ile a
bărbat a
înge nunc he a t , c u fața izbindu-se de pe re t e le de
be t on. At â t de pot rivit înc â t a r m uri c u fața în
sâ nge le lui Luc a .
Odată c e a u fost scoși c u toții, a m int ra t în cameră.
Oc hii m e i c ut re ie ra u c orpul gol a l soțului m e u. Ave a
doa r slipul ne gru pe e l, c u brațele și pic ioa re le
le ga t e . Vânătăile și tăieturile i-a u a c ope rit a proa pe
fie c a re c e nt im e t ru. I nim a m i s-a încleștat văzându-l
așa.
Era o masă în colțul din dre a pt a , plină de une lt e
grizzly. U nii a ve a u încă pe t e de sâ nge pe e i. Oc hii lui
Luc a s-a u de sc his. Oc hii a c e ia la c a re visa se m în
ult im ii t re i a ni i-a u înt â lnit pe a i m e i. M i-a u fura t
respirația din plămâni.
Cre d că une le luc ruri nu se schimbă niciodată, m -a m
gâ ndit în sine a m e a .
U n zâ m be t înt une c a t îi răsuci gura lui Luc a . O emoție
pe c a re nu o văzusem niciodată în privire a lui m i-a
suc it st om a c ul. A fost dispreț. Dezamăgire.
„Bună, soție.” Cuvint e le lui a u ve nit print r-o t use
aspră. Luc a m -a privit în liniște în t im p c e oc hii lui
a lune c a u pe c orpul m e u până la m â na m e a c a re încă
m a i ținea un pist ol. — Ai ve nit să mă om ori singur?
Ce va din acuzația lui m i-a tăiat inim a . Da r a t unc i la
c e mă așteptam? L-a m părăsit. Ac um a proa pe t re i
a ni lungi.
M -a m lăsat în ge nunc hi în fața lui, înge nunc he a t pe
pode a ua lipicioasă, blugii m e i înmuiați în sâ nge le lui.
Oc hii lui a u re ve nit la fața m e a , privindu-mă c u a c e l
m od isc odit or pe c a re a m a juns să-l c unosc din
m om e nt ul în c a re ne -a m înt â lnit . Aceeași c uriozit a t e
pe c a re a m văzut-o în oc hii fiic e i m e le în fie c a re zi.
„U nde e st e fiic a m e a ?” e l a int re ba t .
„Est e în siguranță”, i-a m spus.
„M i-a i fura t -o.” Acuzația din voc e a lui, c hia r și în
st a re a lui bătută, e ra uluit oa re . „M i-a i fura t fiic a ,
M a rga re t . T re i nenorociți de a ni.”
— Ai vâ ndut -o, a m a c uza t -o, ținând voc e a jos.
"T re i a ni." Doa m ne , privire a
pe
c a re
m i-a
da t -o
a proa pe m i-a frâ nt inim a . „N u știu dacă fiic a m e a e ra
în viață sa u moartă. Știi c um se sim t e a st a ?”
M -a m a ple c a t pe st e e l și a m înc e put să luc re z la
frâ nghie . N u e x ist a u c uvint e pe c a re le-aș put e a
spune c a re să o facă m a i bună. M i-a fost frică pe nt ru
fiic a noastră din c a uza une i prom isiuni pe c a re a
făcut-o unui străin. T ot ul ne -a c ondus a ic i.
— V oi doi va t re bui să rezolvați a st a m a i t â rziu,
șuieră Ca ssio. „Ac um nu e st e m om e nt ul.”
„Ar fi t re buit să știu că frații e i a u știut t ot t im pul”, a
a c uza t Luc a , uit â ndu-se la Aide n. Soțul m e u t re buie
să nu fi fost rănit de m oa rt e dacă m a i a ve a e ne rgia
să a runc e vina în jur și să se uit e la fra t e le m e u.
„N u știam unde sunt ”, a sc uipa t fra t e le m e u în t im p
c e Luc a se înțepenia. „Da r să fiu a l na ibii dacă voi
pie rde un singur m inut certându-mă în legătură c u
a st a . Ei s-a u int ors. V oi doi vă lucrați. Dacă nu pe nt ru
voi doi, a t unc i pe nt ru ne poa t a m e a . Dacă pie rd o altă
zi din viața e i, o să vă om or pe a m â ndoi.
M i-a u
a t ins
oc hii
spre
fra t e le
m e u.
„Doa m ne ,
mulțumesc”, a m mormăit se c .
— Căsătoria, o aventură glorioasă, șuieră Luc ia no.
„Aș vre a să mă înt orc la a l m e u. Am fost ple c a t zile
înt re gi fără fa m ilia m e a .”
— Doa r scoate-mă din loc ul ăsta, mormăi Luc a ,
ignorâ ndu-i pe toți. „V re a u să-mi văd fiic a .”
„Câ t de gra v rănit ești?” a m m urm ura t , privindu-l în
t im p c e îi tăiam frâ nghiile . „Poți să ple c i de a ic i?”
„N u e pre a rău.” V oc e a îi e ra răgușită, m â na îi
t re m ura .
Mi
s-a
st râ ns
gâ t ul
și de ge t e le
m i-a u
t re m ura t c â nd a m băgat m â na în buzuna rul ha ine i de
ploa ie . Am sc os se ringa .
„Est e adrenalină”, i-a m spus înc e t , îndre pt â nd-o spre
c oa psa lui. „Îți va da un im puls până a junge m la c a sa
lui N onno.”
Am ignora t oc hii lui Aide n, plic t isindu-m i c e a fa . El a
pre supus că mă voi înt oa rc e la N e w Y ork . Ast a nu
e ra o opțiune. Ar a duc e război și a r pune o țintă
a supra t ut uror din jurul nost ru.
Luc a a da t din c a p, ia r c â nd a m e zit a t , a răpit doa r:
„Fă-o”.
I -a m inje c t a t c u e a și inst a nt a ne u s-a c ut re m ura t .
Câ nd oc hii lui i-a u înt â lnit pe a i m e i, pupile le i s-a u
dila t a t , a lunul oc hilor i-a dispărut a proa pe c om ple t .
„H a i să plecăm na ibii de a ic i”, a înde m na t Sa sha .
Am luc ra t a poi la legăturile lui de la gle zne , c u
a jut orul lui Ca ssio. M i-a lua t cuțitul, înfipâ nd la m a
sub frâ nghie , tăind-o c â nd a m a uzit scârțâitul ușii. M a m ridic a t în pic ioa re , bloc â ndu-l pe Luc a c u c orpul
m e u.
Adre na lina t re buia să fie c he m a re a potrivită, pe nt ru
că se ridic a , îna lt și put e rnic , c a un ze u a l răzbunării
plin de sâ nge . Da r știam că e st e doa r o percepție. El
e ra obosit . T re buia să plecăm re pe de de a ic i.
„Ah, doamnă DiM a uro. Bine a t i ve nit ." M a rc he t t i a
int ra t
în
c a m e ra
îngrozit oa re
arătând de
parcă
t oc m a i a ieșit de pe pistă în c ost um ul lui sc um p, c u
m â inile băgate în buzuna re , în t im p c e doi bărbați
stăteau în spa t e le lui c u a rm e le îndre pt a t e spre noi.
„M -a m înt re ba t c â nd îți ve i fa c e apariția.”
S-a oprit la doi m e t ri de m ine .
„Dă-te na ibii de pa rt e de e a ”, m â râ ia Luc a în același
t im p în c a re Aide n înjură în gaelică, Sa sha în rusă și
re st ul în italiană. A fost o a fa c e re internațională.
„At inge -m i sora și va fi ult im ul luc ru pe c a re îl fa c i
vreodată, it a lia n dra c ului.”
Frumoasă, e ra m de ja la num e . De sigur, e ra un luc ru
disc ut a bil să-i spun lui Aide n că t oc m a i l-a sa lva t pe
Luc a , c a re s-a înt â m pla t să fie și it a lia n.
Toți bărbații a u înc e rc a t să ne împingă pe m ine și pe
Luc a în spa t e le lor form â nd un zid.
— Încetează, voi pa t ru, a m răsturnat e u. „N u poți să
re zolvi a st a pe nt ru noi.”
„Lasă-mă să-l uc id.” Sa sha părea plină de adrenalină
și nic i măcar nu prim ise injecția. Poa t e că t oc m a i a
fost a lim e nt a t de ge na psihotică N ik ola e v. La urm a
urm e i, m odurile lor ne înt re rupt e e ra u c e le bre în
înt re a ga lum e .
M a rc he t t i nu părea îngrijora t , c u oc hii ațintiți a supra
lui Luc a și a m e a .
De ge t e le m i s-a u îndoit în jurul pist olului, a bia pe
trăgaci.
— N-aș fa c e a st a dacă aș fi în loc ul tău, a spus
M a rc he t t i t â râ t or, a c c e nt ul lui it a lia n fiind singurul
meu
a ve rt ism e nt
că nu
e ra
la
fe l
de
c a lm
și
ne a fe c t a t . „N u m i-a r plăcea să-i spun fiic e i t a le că a
t re buit să-i uc id părinții c â nd se căsătorește c u fiul
m e u. Frații tăi și e a sunt în pre ze nt înconjurați
afară.”
Oc hii ni s-a u bloc a t . Am e libe ra t siguranța de pe
pist ol. „N u o poți a ve a ”, a m șoptit. „Est e greșit să ne
forțăm c opiii să se căsătorească. Sa u plătiți pe nt ru
păcatele părinților lor. Ei... Am înghițit un nod în gâ t .
„Ei merită m a i m ult de c â t a t â t .”
M a rc he t t i m -a privit c urios. — De c i a i fugit pe nt ru că
e u și soțul tău a m a juns la un a ra nja m e nt c u privire
la c opiii noștri?
Î na int e să a m oc a zia să răspund, Luc a a făcut-o. —
Proble m e le noa st re le ga t e de căsătorie nu țin de
pre oc upa re ,
M a rc he t t i.
Luc a
scuipă
pe
pode a ,
ștergându-și sâ nge le de pe gură c u dosul m â inii.
„Apropo, abilitățile t a le de c onsilie re matrimonială
sunt na ibii.”
Colțul buze lor lui M a rc he t t i se ridică. Mă buc ur să
știu că îl a m uza m .
— Ascultă, o să-mi ia u sora și soțul acasă, a spus
Aide n, c u a rm a îndreptată către M a rc he t t i. „Această
căsătorie aranjată înt re c opiii tăi poa t e fi discutată
în următorii douăzeci de a ni. Pe ne lope a re doi a ni, de
dra gul lui Pe t e . N u e ra c a și c um a r fi ga t a să se
căsătorească c u c ine va în c urâ nd.”
„Doa r dacă acești nenorociți bătrâni preferă să-și
trimită c opiii la biserică să se căsătorească în loc să
se joa c e pe un loc de joacă”, a râ s Sa sha .
— N-aş t re c e pe st e e i, m â râ i Aide n. „Oric â t de bătrân
și de ne noroc it e st e loc ul ăsta.”
Oc hii lui M a rc he t t i a u rămas ațintiți a supra m e a , nic i
măcar nu s-a obosit să-mi recunoască fra t e le și nic i
pe ceilalți bărbați. Oc hii lui a u rămas ațintiți a supra
m e a . Era c e va c e dore a de la m ine . I nst inc t ul m i-a
spus că singura m oda lit a t e de a scăpa de a ic i e ra să
i-o da u. Sa u aș provoc a m oa rt e a soțului m e u, a
prie t e nilor lui, a fra t e lui m e u, e ve nt ua l a lt ora și a
mea
„U lt im a
șansă, doamnă DiM a uro. Dă-mi adevărul
de spre m ot ivul pe nt ru c a re a i dispărut și de c e soțul
tău, fa m ilia și prie t e nii tăi s-a u prefăcut că nu a i
ple c a t niciodată?
Spa im a m i-a um plut plămânii. Fric a m i-a înot a t prin
ve ne . V iit orul părea m a i înt une c a t c a niciodată.
— O vre i pe Pe ne lope moartă pe nt ru c e e a c e a făcut
fa m ilia
lui
Luc a ,
am
răpit.
Acuzația
e ra
inconfundabilă. „Pe nt ru a m e na ja re . Nu-ți pasă de
a ra nja m e nt ul nunții.”
Fața lui M a rc he t t i a rămas o mască nemișcată, da r
oc hii lui pâ lpâ ia u c u c e va înt une c a t . Ce va pe ric ulos.
Și inim a m i-a bătut a t â t de re pe de , înc â t m-aș t e m e
de un a t a c de c ord dacă nu m-aș c a lm a .
"Ela bora t ."
U n c uvâ nt . O singură c e re re . O gre se a la .
Știam fără îndoială că M a rc he t t i nu știa că Be nit o l-a
pus la c a le până c â nd t oc m a i rost ise m a c e le c uvint e .
Privire a m e a s-a m ut a t înc e t spre soțul m e u, a poi
spre fra t e le m e u. Aide n e ra la fe l de c onfuz. Luc a nu
e ra .
Soțul m e u s-a clătinat să st e a în fața m e a , bloc â ndumă din ve de re . Deși nu a r fi gre u să a jung la m ine .
Totuși, înc e rc a re a lui de protecție m -a emoționat.
Poa t e că încă îi păsa.
— M a rc he t t i, furia t a e st e c u m ine , spuse Luc a c u
voc e a răgușită. „N u soția m e a . N u fiic a m e a .”
„Dacă
nu
îți
dorești
soția,
fra t e le ,
prie t e nii
și
cumnații tăi morți, ve i lăsa soția t a să vorbească.”
V oc e a lui M a rc he t t i e ra c a un bic i re c e . Luc a nu a r
suport a a st a .
„Și ve i urmări c e spui”, m â râ i Luc a . „N im e ni nu îm i
amenință fa m ilia și prie t e nii.”
Fra t e le m e u a fost c e l c a re a int e rve nit în c e le din
urmă. „M i-a u lua t
doa r t re i a ni să mă numești
fa m ilie ”, a re m a rc a t Aide n, îngustându-și oc hii la
soțul m e u. „Avâ nd în ve de re că a dispărut t im p de
t re i a ni, fără să vorbească nimănui, aș vre a să știu și
e u c e dra c u se întâmplă.”
Am înghițit, oc hii m e i țâșnind înt re bărbați. Dint r-o
dată, nu a m fost sigur c ine va uc ide pe c ine . Ar fi
M a rc he t t i? Ar fi fra t e le m e u? N u așa t re buia să
meargă. A fost o sa lva re . Intră și ieși na iba .
M a rc he t t i și-a sc os propria armă și a îndre pt a t -o spre
c ra niul m e u. Cum va , știam că a c e st om nu a ra t a t .
Dacă m -a r fi vrut m ort , aș fi fost de ja m ort . Dacă a r fi
vrut -o pe fiic a m e a moartă, a r fi moartă. Doa m ne ,
T yra n și K yra n, Pe ne lope . Poa t e că e ra u de ja răniți,
așteptându-ne.
Oțelându-mi c oloa na vertebrală, l-a m oc olit pe Luc a
și a m înt â lnit privire a întunecată a lui M a rc he t t i.
„Aide n, dă-mi c uvâ nt ul tău că nu ve i fa c e nim ic
neplăcut”, a m spus, fără să mă abătum de pe ric olul
im e dia t . „Î n spe c ia l față de soțul m e u.”
A urm a t
o tăcere tensionată. Ast a
a
fost
rău.
Deodată, a m știut că va fi rău.
— Aide n, a m im plora t e u.
"Iţi prom it ."
I nspirâ nd a dâ nc , a m e libe ra t -o înc e t . N u a m vrut să-i
spun fra t e lui m e u. N u a m vrut să ne de spa rt fa m ilia
m a i m ult de c â t e ra de ja .
„Câ nd a ve a m c inc i a ni, e u și tatăl m e u ne -a m înt ors
acasă de vre m e de la o ieșire”, a m înc e put e u, c u
voc e a instabilă. "Pre a de vre m e . Să-mi găsesc m a m a
c u e a ... V oc e a m i s-a st ins și a t re buit să înghit un
nod în gâ t . „Cu iubit ul e i, Be nit o K ing. T a t a m i-a
ordona t să ie s afară, da r a m rămas.” Simțeam oc hii
lui
Aide n
a supra
mea,
întrebându-mă c a re
e st e
unghiul m e u. „Be nit o l-a a vut pe fiul său c a pa z”, a m
șoptit. „U n c opil c u o armă. Copilul ăla l-a împușcat
pe tatăl m e u, ia r tatăl lui l-a fix a t pe fa m ilia t a .
Ex pre sia de trădare de pe c hipul lui Aide n m -a rupt în
jumătate. Fa nt om e le și se c re t e le nu ne -a u m a i bătut
la ușă. Era u prezenți, um plâ nd fie c a re colț a l a c e st e i
încăperi înt une c a t e și m urda re .
— Î n t ot a c e st t im p, m â râ i Aide n, rupâ nd tăcerea. „N a i spus niciodată un luc ru a l na ibii.” M â na fra t e lui
m e u s-a înfășurat în jurul gâ t ului lui Luc a , da r soțul
m e u a re fuza t să c oboa re fără luptă. — Și t e -a i
căsătorit c u e l.
U it â nd de form a nemișcată a lui M a rc he t t i, m i-a m
îm pins t rupul înt re fra t e le m e u și soțul m e u. —
Încetează, Aide n. Încetează!"
"Cum a i put ut ?" Dure re a din t onul lui Aide n se simțea
c a niște cuțite c ioplit e în pie pt ul m e u.
„M i-a m a m int it că Da a fost împușcat în bucăți
eșalonate c â nd l-a m înt â lnit prim a dată pe Luc a .
Inițial, a m c re zut că Be nit o a fost c e l c a re l-a
împușcat”, a m șoptit. „Da r a bia c â nd i-a m a uzit pe
m a m a și pe Luc a în bibliotecă, m i-a m a m int it t ot ul.
M a m a voia fiic a m e a moartă. Ea mă voia moartă.”
Șocul de pe c hipul lui Aide n e ra pa lpa bil.
Î nc e t , m i-a m înt ors atenția a supra lui M a rc he t t i a i
cărui oc hi ne gri a u rămas lipiți de noi. De parcă a r fi
dezbătut dacă să mă creadă sa u nu.
„M -a m supărat Luc a a făcut o înțelegere c u t ine și ția prom is fiic a noastră fără să vorbească c u m ine .
Da r
c uvint e le
mamei
m e le
m -a u
făcut
să-mi
îm pa c he t e z fa t a și să la s t ot ul în urmă. T e a m a că o
ve i fa c e pe Pe ne lope să plătească c u viața e i pe nt ru
c e e a c e a făcut tatăl lui Luc a .” Oc hii lui Luc a a u
fulge ra t spre m ine . „M odul în c a re a fost orga niza t
Be nit o l-a c ost a t viața pe fra t e le tău.”
Am așteptat. Pe nt ru c e , nu e ra m sigur.
Luc a m -a îm pins în spa t e le lui, ferindu-mă c u t rupul
lui bătut.
— Plecăm, Enric o. A fost prim a dată c â nd l-a m a uzit
pe Luc a spunâ ndu-l m a i degrabă pe pre num e de c â t
pe num e . „N im e ni nu t re buie să fie rănit. Dacă vre i să
mă sfârșești, a t unc i oprește-mă. Da r nu a u nim ic de a fa c e c u a st a .”
„Am uza nt , pe nt ru că din punc t ul în c a re mă a flu, e i
a u t ot ul de -a fa c e c u a st a .”
Privire a lui M a rc he t t i s-a m ut a t de la Luc a la m ine ,
a poi îna poi la e l. Apoi fra t e lui m e u. Î n m od c iuda t ,
c hipul fra t e lui m e u re fle c t a m a i multă furie de c â t a
lui M a rc he t t i. Mă t e m e a m că, c hia r dacă a m ieșit din
a st a , îm i pie rduse m fra t e le .
Am înghițit emoția în creștere.
„T e rog, lasă-ne să plecăm”, i-a m a dre sa t lui Enric o.
M-aș oc upa de furia lui Aide n se pa ra t .
„Cre zi că, după a se m e ne a știri, t re buie să ple c i, nu?”
t ra se e l. "Pur si sim plu."
„Da , c hia r așa.” Am sc os o respirație înfiorătoare.
„Pe nt ru viit orul c opiilor noștri.”
Z â m be t ul lui M a rc he t t i nu a a juns la oc hi. „Da r m i-a i
spus c u c â t e va m inut e în urmă că nu vre i c a fiic a t a
să se căsătorească c u fiul m e u.”
Corpul lui Luc a s-a prăbușit de a bia un c e nt im e t ru,
da r l-a m obse rva t . Ac e a injecție de adrenalină nu a r
dura m ult . Doa m ne , a st a nu m e rge a de loc bine . Am
înc his oc hii, a poi i-a m de sc his înc e t .
„V re i măcar că fiul tău să fie căsătorit c u fiic a
noastră? Oric um a i spune , fa m iliile noa st re a u fost
re sponsa bile pe nt ru m oa rt e a fra t e lui tău.”
„Fă-o ofra nda t a de pa c e .” Oc hii re c i a i lui Enric o i-a u
înt â lnit pe a i m e i. „M odul de a a duc e pa c e a în c inc i
fa m ilii.”
O bătălie a izbuc nit în m ine . Dacă aș fi de a c ord, a m
put e a a ve a șansa să plecăm de a ic i. Dacă nu aș
fa c e -o, proba bil că nu a m fa c e -o. N um a i că nu
put e a m fi de a c ord să-mi da u fiic a . Dacă fiul lui a r fi
un băiat c rud și t ulbura t ? Ar t re bui să-i c e r următorul
fiu? Cum aș fi put ut vreodată să fiu de a c ord să o la s
pe fiic a m e a să se căsătorească c u c ine va așa?
„V re a u
ca
fiic a
mea
să
se
căsătorească
din
dra gost e ”, a m răpit, c u voc e a m e a t re m urâ nd de
emoții. „Câ nd se termină t oa t e a st e a dacă nu ne
lăsăm c opiii să fie fericiți?” a m int re ba t e u linist it .
M a rc he t t i se uită la Luc a , a poi la fra t e le m e u și
îna poi la m ine .
„T e rog, nu mă fa c e să-ți fa c a c e a prom isiune ”, a m
im plora t e u.
Enric o
îşi
înclină
c a pul.
„Ac e st
a ra nja m e nt
de
căsătorie rămâne în vigoa re . Dacă c opiii noștri de c id
că nu se iube sc sa u nu se pla c , vom re e va lua .”
Ușurarea m -a
izbit
a uzind a c e le
c uvint e . Era
o
posibilă ieșire. — Da r vre a u c uvâ nt ul tău, M a rga re t
DiM a uro. V re a u a nga ja m e nt ul tău.”
Copiii noștri nu s-a r căsători t im p de c e l puțin
opt spre ze c e a ni. Aș a ve a a ni de zile să mă a sigur că
fiul lui M a rc he t t i și fiic a noastră nu se încrucișează.
„Ai c uvâ nt ul m e u”, a m rost it . „Da r nu vor fi vizit e a le
fa m ilie i t a le . N u a re rost să ne pre fa c e m că sunt e m
prie t e ni.”
Enric o clătină din c a p. "Ai dre pt a t e . Proba bil că e st e
pe nt ru c e l m a i bun.” M i-a m a sc uns ușurarea. „Da r voi
c onside ra m oa rt e a fra t e lui m e u o da t orie rambursată
odată c e fa m iliile noa st re vor fi unit e .”
— Ei bine , nu ne put e m căsători c u c opiii a c um ,
int e rve ni Ca ssio.
— Plecăm na ibii de a ic i, spuse Sa sha , sc him bâ nd
pist olul înt re M a rc he t t i, Le one și Agost i.
Luc a m -a înghiont a t ușor și ne -a m îndre pt a t spre ușă,
înconjurați de
Aide n,
Ca ssio
ținându-ne oc hii și a rm e le
și prie t e nii
îndre pt a t e
noștri,
a supra
lui
Enric o și a oa m e nilor lui. Le -a u înt ors fa voa re a . N e a m înt ors c u spa t e le c a să fim c u oc hii pe e i.
Odată c e a m fost afară, a m văzut că oa m e nii lui
Enric o a ve a u mașina înconjurată, în t im p c e frații
m e i stăteau în fața fe re st re lor c u a rm e le îndre pt a t e
a supra lor, bloc â ndu-le ve de re a a supra Pe ne lope i.
I nim a m i-a înghețat. Pașii ni s-a u oprit . M a rc he t t i
t oc m a i ne -a t ra s unul? Am ieșit din această casă a
t ort urii și a m ieșit înt r-o altă capcană?
U nul dint re e i a ve a o mână apăsată pe cască.
„Șeful spune că sunt libe ri să ple c e .”
L-a m
c ondus
pe
Luc a
la
mașina
pa rc a t a .
S-a
sc ufunda t pe sc a unul pa sa ge rului, leșinând im e dia t .
Ca ssio, Luc ia no, Sa sha și frații m e i și-au ținut a rm e le
îndre pt a t e a supra bărbaților, urmărind c um oa m e nii
lui M a rc he t t i plătesc.
Odată ple c a t , Aide n și-a înt ors atenția a supra m e a ,
ge m e nii c hia r lângă e l. M -a m uit a t la frații m e i
e zit a nt , neștiind de unde să înc e p.
"M a ura st i?" Am râ s în t im p c e pulsul îm i flut ura .
Oc hii m e i stăteau pe st e c hipul fra t e lui m e u, în t im p
ce
oc hii
ge m e nilor
s-a u
a runc a t
înt re
noi
doi.
Ex pre sia sumbră de pe c hipul lui Aide n nu e ra de bun
a ugur pe nt ru m ine și nic i pe nt ru Luc a .
Aide n m i-a c uprins obra jii. "Eu nu sunt supa ra t a pe
t ine . Era i doa r un c opil, da r a r fi t re buit să-mi spui
c â nd ți-ai a m int it .”
a m înghițit. El a a vut dre pt a t e . N um a i că nu a m vrut
să le provoc dure re . Trădarea m a m e i i-a r fi rănit pe
toți.
— Și Luc a e ra c opil, a m șoptit e u înc e t . „T e rog să
nu-l om ori.”
„N im e ni nu-m i va uc ide fra t e le ”, a amenințat Ca ssio
c u un m â râ it . Era a t â t de m ult m â râ it și t e st ost e ron,
înc â t mă îne c a m în e l.
„Ce dra c u se întâmplă?” mormăi K yra n.
Aide n clătină din c a p. „O să vă pun la c ure nt în drum
spre
casă.”
Oc hii
fra t e lui
meu
mai
m a re
s-a u
c onc e nt ra t a supra m e a . „N u îl voi om orî. Pe nt ru t ine
și pe nt ru ne poa t a m e a . Da r, soră, nu poți c ont inua să
de c ola zi c u noi. Rezolvă ra ha t ul a st a c u soțul tău.
Î nt r-un fe l sa u a lt ul. St a i c u e l sa u vino acasă.” N u a
fost o c e re re nerezonabilă. "Muncă. T a . La dra c u.
Afară.”
Am oft a t . — Ai dre pt a t e , a m re c unosc ut în șoaptă.
„Da r m a i e st e un luc ru pe c a re t re buie să-l știi.”
"Da ?"
Oc hii m e i s-a u îndre pt a t spre ge m e ni. M i-a m făcut
griji pe nt ru reacția lor, da r nu m a i put e a m păstra
se c re t e . Au fost înt ot de a una pre fe ra t e le m a m e i. N ic i
lui Aide n, nic i e u nu ne -a m de ra nja t . N u a m fost
niciodată a proa pe de m a m a .
„Luc a a uc is-o pe m a m a .”
„El c e ?” T yra n și K yra n m â râ ia u în același t im p.
„Câ nd m i-a amenințat viața m e a și a Pe ne lope i, Luc a
a
pie rdut -o.” M i-a m
da t
se a m a
că îl just ific a m .
Adevărul e ra că l-aș ie rt a pe a c e l om oric e . Î n afară
de a pune fiic a noastră în pe ric ol.
Da r s-a dove dit că ne -a ținut protejați c hia r și în t im p
c e e ra m pe fugă. M -a apărat c hia r și în st a re a lui.
„Glumești a l na ibii de m ine ?” şuieră K yra n. „Ape ri un
bărbat c a re ne -a uc is m a m a !”
I nim a m i s-a st râ ns. Știam că o vor lua gre u. Ei a u
fost înt ot de a una m a i a proa pe de m a m a de c â t m ine .
„T e rog, încearcă să înțelegi”, a m răpit. „N u a fost
a t â t de perfectă pe c â t c re zi. Î l înșela pe Da c u
Be nit o K ing.”
Fălcile fraților m e i s-a u st râ ns și e x pre siile lor s-a u
înt une c a t . Tăcerea e ra de rău a ugur.
— I isuse H rist oa se , mormăi Aide n, rupâ nd tăcerea.
„Spune -i soțului tău că uc ide re a m e m brilor fa m ilie i
noa st re se termină c u m a m a noastră. Am a fla t că a
pus de ge t ul pe t ine , vin după e l. Ac ord sa u nu de spre
Ca lla ha ns în I t a lia .”
Da , a st a a fost fa m ilia m e a . Călărește sa u m ori.
I ndife re nt de sit ua t ie . Ar fi t re buit să știu că ne vor
ține în siguranță.
M i-a m înc onjura t brațele pe toți t re i frați a i m e i. „M i-a
fost a t â t de dor de voi toți. T re buie să-l duc pe Luc a
îna poi în Sic ilia , da r prom it că voi păstra legătura.”
Am făcut un pa s îna poi și m i-a m șters na sul c u dosul
m â inii. N u a fost de loc grațios. „Ea vă cunoaște pe
toți. Am vorbit de spre fa m ilie și unc hi în fie c a re zi.”
Toți t re i m -a u sărutat pe frunt e . „Du-t e și a i grijă de
soțul tău”, a înde m na t Aide n. „Ave m re st ul vieții de
re c upe ra t .”
Le -a m privit spa t e le c â nd a u dispărut în noa pt e , a poi
m -a m înt ors c u fața pe c e i t re i bărbați încă a ic i.
Sa sha , Luc ia no și Ca ssio a u rămas c u m ine .
— V oi t re i va t re bui să vă strângeți pe ba nc he t a din
spa t e . Cu un mormăit, a u de sc his ușa din spa t e și sa u pregătit să-și ba ge ra m e le m a ri înăuntru, c â nd m ia m a m int it . „Ca ssio, st a i lângă Pe ne lope . Îți va
cunoaște fața dacă se trezește. Ea nu le va cunoaște
pe a le lor.”
Făcu o pauză, a poi dădu din c a p.
Î n t im p c e se înghe suia u în spa t e , m -a m re pe zit în
jurul mașinii și a m înc his ușa și m -a m urc a t în
spa t e le vola nului. Pe ne lope încă dorm e a a dâ nc pe
sc a unul e i. Am înt ins m â na în spa t e le sc a unului după
pătura pe c a re a m băgat-o a c olo și l-a m a c ope rit pe
Luc a . Încă purt a doa r box e ri și t e m pe ra t urile nu m a i
e ra u la fe l de c a lde .
Am da t ga zul și a m t rim is mașina să zboa re pe drum .
M -a m c one c t a t ra pid la Blue t oot h și l-a m suna t pe
N onno. U lt im ul luc ru de c a re a ve a m ne voie e ra c a e l
să presupună că a m eșuat și să-l a t a c e pe M a rc he t t i,
provoc â nd m a i m ult e proble m e . M a i m ult e da t orii de
plătit.
M i-a c re sc ut pulsul c â nd a c re sc ut după a l doile a
sune t .
"U nde ești?" întrebă N onno im e dia t .
M -a m uit a t la Luc a c a re stătea prăbușit de ușa
pa sa ge rului, re spirâ nd ușor, a poi oc hii m i-a u pâ lpâ it
spre oglinda re t rovizoa re și l-a m găsit pe Ca ssio
urmărindu-mă.
— N e înt oa rc e m acasă, a m răpit. "Sunt e m pe drum ."
— M a rc he t t i
l-a
lăsat să ple c e ? întrebă N onno
neîncrezător. Bănuiesc că t ipul nu e ra c unosc ut
pe nt ru milă.
"Da ."
„Ce i-a i prom is?”
Am
înghițit
gre u.
„I -a m
spus
că
voi
susține
a ra nja m e nt ul dint re c opiii noștri.”
Tăcerea s-a înt ins. M -a m înt re ba t de c e Ca ssio nu
spune a nim ic . Oc hii lui e ra u fixați pe Pe ne lope ,
st udiind-o c u o e x pre sie blândă. Ceilalți doi a ve a u
ple oa pe le înc hise . Poa t e că a c e le zile de la subsol ia u se c a t pe toți. Privind în oglinda re t rovizoa re ,
privire a lui Ca ssio a pâ lpâ it spre m ine , da r a rămas
tăcut.
"U nde ești? V oi t rim it e un e lic opt e r.”
„T oc m a i plecăm din Rom a .”
„M a rga re t .” V oc e a lui N onno e ra blândă. "Vă da t ore z.
N oi îți datorăm. Ți-am greșit, da r put e m fa c e bine .”
Cum va , t oa t e a c e st e a păreau ire le va nt e a c um . Anii
de
singurătate
cu
Pe ne lope
m i-a u
ofe rit
o
perspectivă diferită a supra a c e e a c e c ont a și a c e e a
c e nu. Luc a a făcut un a ra nja m e nt să mă sa lve ze . N u
l-a m put ut reproșa pe nt ru a st a . Ca ssio m -a pus la
c a le , da r nu a fost niciodată c e l pot rivit pe nt ru m ine .
Ac e st bărbat de lângă m ine e ra . Viața m e a i-a
aparținut din m om e nt ul în c a re a sa lva t -o pe fetița
a c e e a de c inc i a ni.
„N im ic din t oa t e a st e a nu contează”, i-a m spus.
„V re a u doa r c a Luc a să treacă pe st e a st a . Apoi vom
m e rge de a c olo.”
Spe r că căsnicia m e a a fost salvabilă.
— N u a înc e t a t niciodată să t e c a ut e , spuse N onno
înc e t . „Dacă aș fi știut că M a rc he t t i t e ține a sc uns
t ot t im pul, i-aș fi c e rut milă m a i de vre m e .”
La c rim ile mă ust ura u în oc hi. N onno e ra un om
m â ndru și i-a r fi c e rut lui M a rc he t t i o fa voa re doa r c a
să ne aducă acasă.
— Prim a la fa m iglia , spuse e l înc e t pe st e râ nd.
„Fa m ilia în prim ul râ nd.”
Am sc os o respirație înfiorătoare. N onno e ra fa m ilie .
A fost o fa m ilie din m om e nt ul în c a re l-a m c unosc ut .
Mă dure a pie pt ul de emoții c â nd îl prive a m pe
bărbatul de lângă m ine . Soțul m e u. Părul ne gru i se
lipise de frunt e a însângerată. Corpul lui e ra și e l plin
de sâ nge .
„Spune -m i unde să t e înt â lne sc ”, a m spus. N u a m
put ut disc ut a de spre t re c ut a c um . Am vrut doa r să
ne sc ot de a ic i. Ave a m ne voie să-mi văd fiic a și soțul
în siguranță.
M i-a da t o adresă în a fa ra orașului. Am oprit și a m
int rodus-o în GPS, a poi a m c ont inua t să c onduc .
Aprox im a t iv o oră m a i t â rziu, a m c ondus mașina spre
o pa rc a re pust ie , unde de ja aștepta un e lic opt e r. La
fe l și N onno c u gărzile lui. M -a m oprit . Ca ssio și
prie t e nii lui a u sărit im e dia t din mașină. S-a re pe zit
pe sc a unul din față pe nt ru a ve rific a e le m e nt e le
vit a le a le lui Luc a , a poi l-a prins de sub brațe.
Luc a a ge m ut si a t re zit -o pe Pe ne lope c a re a sc os
un
va ie t
va za nd
o
im pre jurim e
ne c unosc ut a
si
c hipurile lui Luc ia no si Sa sha pe c a re nu le c unost e a .
— Ai lua t -o c u t ine să t e duc i să-l ie i, a răpit N onno,
privindu-mă de parcă mi-aș fi pie rdut mințile.
„Frații m e i m -a u înt â lnit a c olo”, i-a m e x plic a t , nu că îi
da t ora m o explicație. — Î n plus, a i spus că ne vre a
pe a m â ndoi. De c i a m fost a m â ndoi a c olo.”
Ca ssio de sc hise gura da r Luc ia no puse pa lm a pe
umărul lui Ca ssio.
„Ea a ținut-o în siguranță t im p de t re i a ni singură”, a
a rgum e nt a t e l c u c e l m a i bun prie t e n a l său, luâ ndumă de pa rt e a m e a . "Ei sunt a ic i. Ea l-a sa lva t . Să-i
a duc e m îna poi în Sic ilia .”
— Ai dre pt a t e , spuse Ca ssio. „Ajută-mă să-l port .”
Oc hii lui ne gri a u ve nit la m ine și la Pe ne lope . — Ai
ne voie de a jut or c u ne poa t a m e a ?
Am clătinat din c a p. „Am prins-o.” I nim a m i-a bubuit
în pie pt , m -a m dus la ușa din spa t e și a m de sc his-o
pe nt ru a -m i de sfa c e fiic a . „Shh”, a m liniştit-o. "T ot ul
e st e în regulă."
Am ridic a t -o re pe de , a poi m -a m îndre pt a t și a m m e rs
toți împreună spre e lic opt e r. Pe ne lope s-a lipit de
m ine , da r m â na e i s-a înt ins spre a tatălui e i și a lua t o în a e i. Oc hii e i se fixară pe Luc a , re fuzâ nd să-l la se
din ve de re .
— Al m e u, spuse e a în t im p c e e lic opt e rul se ridic a în
a e r.
Cu siguranță a prim it a c e a trăsătură posesivă de la
tatăl e i.
Ca pit ol Cinc ize c i si doi
LU CA
M
t rupul t e dure a c a un ne noroc it .
N u se c om pa ra c u dure re a din spa t e le ple oa pe lor
m e le și a m bănuit că nu a re nim ic de -a fa c e c u
lum ina c a re se sc urge a prin fe re st re și c u t ot ul, de la
pe t re c e re a
ult im e lor
t re i
zile
sub
t ort ura
lui
M a rc he t t i.
Se c re t e le e ra u de sc ope rit e . Soția și c opilul m e u nu
m a i e ra u ascunși. La na iba , soția m e a a ve nit după
m ine . Ea m i-a sa lva t viața. De c e ? Ea știa că e u a m
fost c e l c a re l-a împușcat pe tatăl e i iubit și totuși,
e a a ve nit după m ine .
M irosul de c it ric e , măsline și pământ a plut it prin
briză. N u a fost ne voie să-mi de sc hid ple oa pe le c a să
știu. Î l simțeam în a e r. M -a m înt ors în Sic ilia .
De sc hizâ ndu-m i oc hii, l-a m găsit pe Ca ssio st â nd pe
sc a unul de lângă pa t ul m e u, uit â ndu-se la m ine .
"I n c e le din urm a . Am c re zut că ve i dorm i ziua ,
mormăi e l.
— N u ești c hia r a t â t de noroc os, a m spus e u. M -a m
mișcat și m -a m ridic a t , pulsațiile din c orpul m e u
re fuzâ nd să înc e t e ze . „Arăți de parcă a i ne voie de o
ba ie și un pui de som n, fra t e m a i m a re .” T oc m a i m i-a
răsturnat pasărea. „U nde sunt soția și fiic a m e a ?”
Poa t e că a u dispărut din nou. N u c re de a m că aș
put e a supraviețui încă t re i a ni fără e i. La na iba , nu
c re de a m că voi m a i re zist a o zi fără e i. Ave a m ne voie
de e i îna poi.
— Sunt c u N onno, spuse e l înc e t . „Pe ne lope ne
vorbește de parcă ne -a r cunoaște m e re u.” M i s-a
st râ ns gâ t ul. „De sigur, e i îi pla c e c e l m a i m ult N onno,
deși a înt re ba t de t ine .”
"De spre m ine ?" a m re pe t a t , înc e rc â nd să înțeleg de
c e a r înt re ba de m ine . N ic i măcar nu mă cunoștea.
Amărăciunea m i-a st re c ura t prin ve ne c a ot ra va .
Fiic a m e a nu m -a c unosc ut . Am ra t a t a t â t de m ult e .
„Da , de spre t ine .” Ca ssio m i-a a t ins umărul, ținândum i privire a . „V re i să mă duc să le ia u?”
Am da t din c a p.
Ei a u fost a ic i. La noi acasă. At â t de a proa pe , da r se
simțeau pre a de pa rt e . Spe ra m să o văd din nou, da r
în a dâ nc ul sufle t ului mă t e m e a m
că nu se
va
înt â m pla niciodată. Și a c um , e ra a t â t de a proa pe
înc â t a ve a m ne voie să o văd.
„Fiic a m e a ”, a m m urm ura t , gust â nd c uvâ nt ul pe
buze . „Pe ne lope .” Am înt â lnit privire a fra t e lui m e u.
„N u m -a m gâ ndit niciodată că o să-i m a i văd. Am
spe ra t , da r... la na iba , a m re spira t .
— Are oc hii tăi, spuse Ca ssio. „Seamănă c u m a m a e i,
da r c â nd zâmbește, ești t ot t u. Rătăciune. V a fi puțin
rebelă.”
I nim a m i s-a e x t ins în pie pt și e x pre sia m i s-a
înm uia t . Fiic a m e a s-a înt ors c u m ine .
„T re buie să ia u t ot ul pe nt ru un c opil de t re i a ni. N ic i
măcar nu știu c e îi pla c e . Ba rbie poa t e ?”
Ca ssio
a
zâ m bit .
"I nt re a b-o.
Nu
va
a ve a
nic io
sc rupule să-ți spună.”
Fra t e le m e u s-a ridic a t și a părăsit c a m e ra pe nt ru a
m e rge să-mi ia fa m ilia , în t im p c e pie pt ul m e u a t una t
de emoție și un a lt se nt im e nt .
U n se nt im e nt neliniștitor.
Ca pit ol Cinc ize c i si t re i
MARGARETĂ
D
é -jà vu.
Am
c om ple t a t
c e rc ul.
Am
văzut-o
pe
Pe ne lope
mișcându-se în jurul pla nt e lor în t im p c e N onno o
îndrum a c u un zâ m be t blâ nd pe față. Era îndrăgostit
de strănepoata lui c a re a vorbit c u e l de parcă l-a r fi
c unosc ut de ve c i.
Ac um t re i a ni, Luc a și pove st e a m e a , a doua noastră
șansă, a înc e put a ic i. Viața noastră a înc e put a ic i.
N u la T e m pt a t ion și nic i în V e ga s. N u în ziua în c a re
m i-a uc is tatăl. Da r c hia r a ic i. Această insula a fost
prim a dată c â nd a m văzut pe e l adevărat și l-a m
văzut pe om ul c a re m -a r put e a fa c e fe ric it .
Odată c e a m a fla t că M a rc he t t i știa unde ne aflăm
t ot t im pul, m i-a m da t se a m a că făcusem o greșeală
de c a lc ul. O greșeală gravă.
S-a u pie rdut t re i a ni și t ot ul a fost de ge a ba .
Am c re zut că o prot e je z pe fiic a noastră. Î n sc him b,
ne -a m dus în m a i m ult pe ric ol. Am fost la c he re m ul
lui M a rc he t t i t ot t im pul și a m fost ignora nt .
N ic i Luc a nu a fost ne vinova t în t oa t e a st e a . Totuși,
nu a făcut nim ic m a i bun din t oa t e a c e st e a .
Ca ssio intră pe terasă și se așeză lângă N onno.
„Cia o, Z io Ca ssio”, l-a înt â m pina t Pe ne lope c u un
zâ m be t , fără să piardă nic io secundă.
N onno zâ m bi. „Ah, micuța m e a Pe ne lope , vie ni .”
Pe ne lope nu a înțeles așa că a re pe t a t -o în engleză.
„V ino.”
Ridic â ndu-se în pic ioa re , e a se îndreptă spre N onno.
— V ie ni, repetă e a , înc e rc â nd c uvâ nt ul de pe buze .
"Ast a e c ore c t . V e i învăța italiană re pe de , pic c ola
Pe ne lope .”
Vrăjită de t ot c e N onno, m i-a a c orda t puțină atenție.
M i-a m ridic a t privire a și a m găsit oc hii lui Ca ssio
a supra m e a .
"Luc a e t re a z."
Fără să mă gâ nde sc , m -a m ridic a t în pic ioa re și
atenția Pe ne lope i s-a m ut a t a supra m e a . Pe nt ru o
clipă m -a m dezbătut dacă Luc a și c u m ine a r t re bui
să a ve m o conversație singuri după toți acești a ni de
distanță, da r m i s-a părut c rud să o țin pe Pe ne lope
de pa rt e de e l pe nt ru o secundă în plus.
„Pe ne lope , vre i să vorbești c u t a t a ?” Am înt re ba t . N u
aș forța-o. Au fost
m ult e
schimbări în ult im e le
douăzeci și pa t ru de ore . Țară nouă. Ca sa noua . Fețe
noi.
Da r fetița m e a dădea de ja din c a p entuziasmată.
Era în ve c hiul lui dorm it or. Ca m e ra c a re a r fi fost a
noastră dacă a m fi a juns vreodată împreună în
Sic ilia . Am int ra t în dorm it or, mână în mână, găsindul pe Luc a așezat pe spa t e lângă tăblie.
Arăta m a i bine . Ave a c uloa re pe pie le , da r fața lui e ra
încă învinețită. Purt a o cămașă, da r se a sc unde a u
vânătăi și sub a st a .
Oc hii lui Luc a i-a u înt â lnit pe a i m e i și lum e a a
înc e t a t să se m a i întoarcă. T ot ul s-a oprit , inc lusiv
bătăile inim ii m e le . T ot ul a dispărut, lăsându-mă în
înt une ric ul lui.
„Pa pa a re un boo-boo?” V oc e a Pe ne lope i a sfâşiat
a e rul şi a m â ndoi ne -a m îndre pt a t atenţia a supra lui.
„Da , da r va fi m a i bine ”, a m m urm ura t înc e t , a poi m ia m a runc a t privire a îna poi la Luc a . I nim a m i-a sărit o
bătaie, văzând privire a din oc hii lui. A privit -o, uluit și
c u a t â t e a emoții - iubire , reverență, fe ric ire - înc â t
a m simțit că m i se st râ nge gâ t ul c u un a m e st e c de
fe ric ire și înțelepciune.
N e -a m a propia t de pa t și în t ot a c e st t im p e l a privit
fiic a noastră de parcă i-a r fi fost frică că va dispărea.
M -a m așezat pe pa t lângă e l și a m ridic a t -o pe fiic a
noastră să facă același luc ru, punâ nd-o în fața m e a .
„Bună, Pà pa .”
Ex pre sia lui Luc a e ra uimită și a t â t de tandrețe, și
dint r-o dată a m știut că c hia r dacă noi doi nu ne -a m
găsit drum ul îna poi unul la celălalt, a c e a st a e ra
mișcarea potrivită.
Î nt inse m â na și m â ngâ ie ușor obra zul Pe ne lope i.
„Bună, prințesă.” L-a m privit înghițind, lupt â ndu-se
c u emoțiile. S-a r put e a să aibă nelămuriri în privința
m e a , da r nu a a vut nim ic în privința fiic e i noa st re .
„Vorbești a t â t de bine . U lt im a dată a m ... V oc e a i s-a
îne c a t și și-a dre s gla sul îna int e de a c ont inua . „Era i
un c opil ult im a dată c â nd t e -a m văzut. Î nc a pe în
pa lm a m â inii m e le .”
Pe ne lope
îl
prive a
a t e nt ,
cu
oc hii
ei
atât
de
asemănați c u tații e i, înc â t m i-a u da t la c rim ile în
oc hi. Să-i văd pe c e i doi așa a fost c e a m a i frumoasă
priveliște pe c a re a m văzut-o în ult im ii a ni și inim a m i
s-a răsucit de a t â t e a emoții, a fost gre u să găsesc
c uvint e .
„M a m i și m ie ne -a i lipsit , Pà pa ”, a spus e a în c e le din
urmă. „N u sunt un c opil.”
Luc a a ridic a t oc hii, bloc â ndu-i c u a i m e i. „Și m i-a i
fost dor de t ine ”, a răpit e l. „Și ve i fi m e re u c opilul
m e u.”
O lacrimă singură s-a rost ogolit pe obra zul m e u și a m
știut că sunt e m e x a c t a c olo unde t re buie să fim .
Fiic a noastră ne aparține a m â ndurora . N e -a m da
viața a m â ndoi pe nt ru e a .
Era m în Sic ilia de două săptămâni.
Luc a și-a re ve nit bine , da r c um va încă nu ne -a m găsit
singuri. M i-a m păstrat distanța. Odată c e Pe ne lope sa re unit c u Pà pa e i, nim ic nu a put ut -o îm pie dic a să-l
vizit e ze . N onno și Pà pa a u fost c e i m a i preferați c e i
doi bărbați a i e i din lum e . M i-a spus e a însăși.
Luc ia no și Sa sha a u ple c a t în prim a zi în c a re ne -a m
înt ors. Ca ssio se înt orse se la fa m ilia lui, lăsând
micuța noastră fa m ilie să se îm pa c e c u t ot c e
făcusem și nu făcusem.
M -a m așezat pe pa t , în t im p c e Fa c e T im e suna pe
t e le fonul m e u.
„M a rga re t .”
Chipul fra t e lui m e u a apărut pe e c ra n. Fața pe c a re o
c unosc use m toată viața.
„Est e a c um un m om e nt bun pe nt ru a vorbi?” El a da t
din c a p. „M a urăsc ge m e nii?”
Oc hii i-a u pâ lpâ it în la t e ra l. „Le poți înt re ba singur.”
Fețele ge m e ne lor um ple a u e c ra nul, e x pre siile lor
înm uiindu-se
de
dra gost e
și
tandrețe.
Și
m -a m
st ric a t . Am plâ ns pe nt ru că a u pie rdut o mamă pe
c a re o iube a u. Am plâ ns pe nt ru că a m trăit toți
acești a ni se pa ra t . Am plâ ns pe nt ru că t â nje a m după
ie rt a re a lor.
"Î m i pa re rău." Cuvint e le t re m ura u și buze le m e le la
fe l. Am vrut să-i îmbrățișez.
— Nu-ți c e re sc uze , spuse T yra n. „Am fa c e oric e
pe nt ru t ine . Păcatul soțului tău e st e a t e nua t de
fa pt ul că t e -a sa lva t de tatăl său. Dacă t e -a m fi
pie rdut în aceeași zi, fa m ilia noastră nu a r fi fost
aceeași. Câ t de de pa rt e m e rge m a m a …”
N u a t e rm ina t , lăsându-și pe de a psa să sc a pe .
— M a m a ne -a trădat pe toți, mormăi K yra n. Știam că
e gre u pe nt ru e i. O iube a u pe m a m a și e a îi iube a .
„Totuși a i
nim ic .”
iubit -o,” a m
m urm ura t .
„N u
ușurează
O dispoziție sumbră a um plut e c ra nul vide o. Ar fi
ne voie de c e va t im p pe nt ru c a e i să se îm pa c e c u
a st a .
„Cum se adaptează ne poa t a m e a ?” Aide n a sc him ba t
subie c t ul.
Am zâ m bit . „Î i pla c e a ic i. Ac um că ve de m fețele
de spre c a re a m vorbit , e a c e re să-și vadă unc hiul
Aide n, T yra n și K yra n.”
— Fată deșteaptă, spuse T yra n t â râ t or.
„V re i să ne vizit e zi?” U n oft a t a um plut e c ra nul. N u
e ra m sigur a l c ui e ra .
— Cre d că a ve m ne voie de c e va t im p, spuse Aide n.
am
înghițit.
Era u
supărați,
nu
că
i-aș
put e a
învinovăți. Am păstrat a t â t de m ult e de la e i.
"Iartă-mă."
— M a ggie , t e -a m ie rt a oric e , spuse K yra n înc e t . Ușa
dorm it orului m e u s-a de sc his și m -a m uit a t pe st e
umăr. Luc a stătea a c olo, re ze m a t de e l și la ve de re
completă a e c ra nului. „Da r e l...” M i-a m înt ors privire a
către e c ra n și oc hii lui K yra n îl prive a u pe Luc a . „...
N u pot să-l ie rt . A lua t pre a m ult e de la m ine . De la
noi."
N odul din ga t m i-a c re sc ut . Aide n și T yra n nu l-a u
c ont ra zis, c u e x pre sii sum bre pe fețele lor.
„N u vre a u să t e pie rd”, m -a m sufoc a t .
— N u o ve i fa c e , a a sigura t Aide n, c u voc e a răgușită.
„V e i fi m e re u fa m ilia noastră. Pe ne lope va fi m e re u
fa m ilia noastră. Da r deocamdată, c e l m a i bine e st e
să nu vă vizităm acasă și soțul dumneavoastră să nu
o vizit e ze pe a noastră.”
Fa m ilia
mea.
Dra gost e a .
M -a m
simțit
atât
de
fra c t ura t în a c e st m om e nt , da r știam că sunt a c olo
unde îm i e ra loc ul. Luc a și Pe ne lope e ra u fa m ilia
m e a . Lum e a m e a .
„Mulțumesc pe nt ru...” N u a m put ut găsi c uvâ nt ul.
Sa u se nt im e nt . „Îți mulțumesc că ești c e i m a i buni
frați pe c a re i-a r put e a c e re o fată.”
Un
încuviințare
concisă
din
cap
și
a pe lul
s-a
înc he ia t .
Am e libe ra t o respirație ascuțită, c u plămânii strânși.
După c e a pe lul s-a înc he ia t , m -a m uit a t la e c ra nul
înt une c a t până c â nd Luc a a ve nit în spa t e le m e u.
N u m -a îmbrățișat. N u m -a a t ins. Cu t oa t e a c e st e a ,
prezența lui m -a m â ngâ ia t .
„Le poți vizit a oric â nd vre i.”
Am înt â lnit oc hii lui Luc a . Era prim a dată c â nd e ra m
singuri de c â nd ne -a m re unit .
— Și Pe ne lope ? Am înt re ba t . „Poa t e să-i vizit e ze c u
m ine c â nd vre a ?”
U n mușchi a l m a x ila rului i se zvâ c ni. "N u. N u-m i m a i
părăsește niciodată ve de re a .”
Știam că s-a lupt a t c u im pulsul de a mă renunța.
T oc m a i a prim it -o îna poi și și-a făcut griji că o va
pie rde din nou. N u mă așteptam la o reacție diferită,
da r t ot m i-a spulbe ra t inim a .
Era de a c ord să sc a pe de m ine . Revelația că e ra în
regulă să trăiască fără m ine m i-a t ra nsm is o dure re
crudă în pie pt .
Câ t de pot rivit .
Frâ nge re a inim ii pe c a re a m ținut-o la distanță
a proa pe t re i a ni s-a prăbușit c a un t suna m i c a re se
prăbușește de țărm.
A fost dist ruc t iv și fără milă, fără a lăsa nim ic în
urm a lui.
Totuși, a m re fuza t să mă mulțumesc. N-aș trăi re st ul
vieții noa st re c a doi străini, civilizați unul față de
celălalt doa r de dra gul fiic e i noa st re .
— N u mă poți învinovăți pe nt ru t oa t e , a m grăunt.
Ex pre sia i s-a înt une c a t . „Da , a m da t na ibii, Luc a . Da r
t u la fe l. M inc iunile , trădarea. Cre zi că a fost ușor să
ple c i?” M -a m sufoc a t , luptându-mă c u la c rim ile să-mi
curgă pe față.
„Se părea că a i ple c a t fără proble m e .” V oc e a lui e ra
judecătoare. Ac uza re a . Am a r.
a m înghițit. "N u e st e c inst it ."
Doa m ne , ne -a m t e rm ina t c hia r îna int e de a înc e pe c u
adevărat? A doua noastră șansă a fost nulă. Am
spe ra t că a t re ia șansă la dra gost e va fi fe ric ire a
noastră pe nt ru t ot de a una . Da r speranța e ra pe nt ru
proști.
„Ai dre pt a t e , vina nu e st e num a i pe t ine .” Oc hii m e i
s-a u
îndre pt a t
spre
el
surprinși.
Am
așteptat,
speriată că l-a m a uzit greșit. Sa u poa t e l-a înțeles
greșit. „M -a m înt ors la a c e a zi de a t â t e a ori și mi-aș
fi dorit să-ți fi spus.”
Speranța a înflorit în pie pt ul m e u. A vrut să spună?
Lim ba m i-a t re c ut pe st e buza de jos. „De c â nd a m
a fla t că M a rc he t t i a știut de -a lungul t im pului unde
ne aflăm, mi-aș fi dorit și e u să mă gâ nde sc bine . Că
t e -a m c onfrunt a t .”
De m onii da nsa u în jurul nost ru, a t â rnâ nd fa nt om e le
t re c ut ului nost ru.
„Î m i pa re rău că a i fost dor de prim ii doi a ni”, a m
șoptit. „N u a e x ist a t o zi în c a re să nu fi fost
menționat. Oric e știu de spre t ine , și Pe ne lope știe.
Știe că a i ținut-o noa pt e a c â nd s-a născut. Știe că îi
c â nt a i c â nt e c e le c â nd se a git a . Și e a t e iubește a t â t
de m ult .”
"Știu." Privirile noa st re s-a u ținut, int e nsit a t e a din
oc hii lui zguduindu-mă în m ie zul m e u. „Ea a spus că
mă iubești.”
Recunoașterea fiic e i m e le din neatenție m -a lăsat să
mă sim t crudă, da r a m re fuza t să mă înghe suie sc . N u
mă m a i put e a m a sc unde .
— Da , a m re c unosc ut înc e t . „A dura t c e va t im p să-l
re c unosc , da r c um aș put e a să nu t e iube sc ?”
Era
gre u
să-i c it e sc
e x pre sia .
S-a
ținut înc his.
Prot e ja t .
— Chia r dacă l-a m uc is pe tatăl tău? e l a int re ba t . Am
da t din c a p. Poa t e că m -a făcut un trădător în lum e a
noastră, da r Luc a e ra un c opil. N u put e a m pune
a c e le păcate pe um e rii lui. N ic i t a nu a r a ve a . Î n
inim a m e a , știam că a c e st a e ra m ot ivul pe nt ru c a re
nu a apăsat pe trăgaci. — Î n c iuda fa pt ului că ți-am
uc is m a m a ?
Am da t din nou din c a p. — Ai prot e ja t -o pe fiic a
noastră de e a , a m răpit. „Aș fi făcut la fe l.”
Am văzut c um mărul lui Ada m se mișca și m -a m
ruga t . M -a m ruga t c a e l să audă adevărul în voc e a
mea.
„De spre M a rc he t t i... știu că și t u a i înc e rc a t să ne
prot e je zi”,
am
c ont inua t .
„Dacă
m-aș
fi
put ut
înt oa rc e , m-aș fi de sc urc a t a lt fe l”, a m re c unosc ut .
Doa m ne ,
a proa pe
t re i
pierduți. Ar
a ni
put e a
o
persoană să ie rt e a st a ? Ar put e a un tată să ie rt e
a st a ? I -a m je fuit t re i a ni din viața fiic e i noa st re .
— N u-l voi lăsa pe M a rc he t t i să o aibă, a răpit Luc a .
Conflic t și c onfuzie a u a vut loc în m ine la declarația
lui. N u a m vrut război. „V oi găsi o m oda lit a t e de a
rupe a c e l a ra nja m e nt .”
„M a rc he t t i a fost de a c ord că dacă c opiii nu se
iube sc ,
vom
a ve a
o
c a le
de
ieșire”, a m
spus.
„Proba bilit a t e a e st e mică să se îndrăgostească.”
„Oric e fe m e ie c a re se căsătorește c u un M a rc he t t i,
m oa re ”, a spus e l. „V oi găsi o m oda lit a t e de a
încălca a c e l a c ord.”
De t e rm ina re a de pe c hipul lui m i-a spus că a vorbit
se rios.
„At unc i o vom fa c e împreună.”
Mă re fe re a m la a c e le c uvint e , deși mă dure a pie pt ul.
Soțul m e u nu m -a iubit .
Ca pit ol Cinc ize c i și pa t ru
LU CA
EU
Trecuseră două săptămâni de c â nd m -a sa lva t .
Căzusem înt r-o rutină neliniștită. Pe ne lope a fost
singura c a re nu știa de a st a .
Î n t im p c e M a rc he t t i mă t ort ura , nu m -a m gâ ndit la
nim ic a lt c e va de c â t la fa m ilia m e a . Fiic a m e a . Soția
m e a . De spre să-i m a i văd încă o dată îna int e de a
m uri.
Și a c um , e ra u a ic i. Cu m ine . Am văzut-o pe frum oa sa
m e a fetiță zâ m bind și fericită. Ea mă cunoștea . Î l
cunoștea pe N onno.
Î n c iuda furie i de a pie rde a ni din viața fiic e i m e le , a r
fi gre u să ignor fa pt ul că M a rga re t ne -a c re sc ut bine
c opilul. Era blândă, fericită și a t â t de frumoasă. T im p
de ore , c uvint e le M a rga re t e i m i-a u vibra t în pie pt .
O vom fa c e împreună.
A fost c e e a c e a r fi t re buit să fa c e m t ot t im pul. N e a m fi sa lva t unii pe alții a t â t de m ult e dure ri și
proble m e . Da r nu ne -a m put ut înt oa rc e . Era m a ic i și
singurul luc ru în fața noastră e ra viit orul.
Ea m a iube st e . Cuvint e le e i e ra u gre u de c re zut ,
totuși inim a m e a a a bsorbit a c e le t re i c uvint e m ic i.
Ea m a iube st e .
Si e u a m iubit -o. At â t de m ult înc â t mă dure a să
re spir. Fie c a re zi fără e a fuse se o tortură. Au fost zile
în c a re mă străduiam să c re d că sunt a ic i și mă
duc e a m să-i ve rific .
Doa r c a să fiu sigur că nu visa m .
Am int ra t c u pași m a ri în dorm it orul fiic e i m e le și a m
găsit-o dorm ind, c u părul ne gru și creț înt ins pe st e
pe rne și c uve rt uri a runc a t e pe pode a . Chia r și în
som n, e a zâ m be a .
Luâ nd pătura de pe pode a , i-a m a c ope rit t rupul m ic .
Oc hii e i s-a u de sc his.
— Pà pa , murmură e a somnoroasă.
„Shhh”, a m răpit e u înc e t . — Î nt oa rc e -t e la c ulc a re ,
prințesă.
Ea oftă și se înt oa rse înt r-o pa rt e . „N oa pt e , Pà pa .”
„N oa pt e bună, micuța m e a prințesă.”
Ținându-mi pașii m oa le , a m ieșit din c a m e ra e i și m a m îndre pt a t spre dorm it orul soției m e le .
De ja vu.
M -a dus îna poi la a c e le zile c â nd o prive a m dorm ind
sub acoperișul m a m e i e i. At â t
pe nt ru creșterea
personală.
M -a m așezat pe c a na pe a , în pa rt e a dreaptă a pa t ului
e i. Ea a dorm it așa c um m i-a m a m int it . A dorm it c a
fiic a noastră. De pa rt e a e i, c u un zâ m be t blâ nd pe
buze .
Lum ina
lunii
strălucea
prin
fereastră,
re fle c t â ndu-se pe părul e i înt une c a t . Luna a a runc a t o înt r-o strălucire blândă, făcând-o să a ra t e c a
M a dona
dint r-unul
dint re
ve c hile
pic t uri
re na sc e nt ist e .
Am iubit -o. Cu fie c a re respirație. Cu fie c a re bătaie a
inim ii. Cu fie c a re gâ nd.
Î n m om e nt ul în c a re oc hii a c e le i fetițe de c inc i a ni sa u c one c t a t c u a i m e i, a m vrut să o prot e je z. Ac e le
a dâ nc im i a lba st re oc e a nului m -a u fa sc ina t . Ce va în
oc hii e i m i-a vorbit . Î n noa pt e a a c e e a în T e m pt a t ion,
a m știut că e a e st e a m e a . Am fost a l e i t ot t im pul.
A vrut să se întoarcă la fa m ilia e i. N u put e a m lăsa să
se înt â m ple a st a .
I nim a m i s-a răsucit de dure re .
T oc m a i a m
prim it -o îna poi și de ja
voia
să mă
părăsească. Cu fiic a m e a !
Pierdută
în
gâ nduri,
am
privit -o
soția
pe
mea
dorm ind, c um se ridic a și c obora uniformă a pie pt ului
e i în t im p c e dorm e a . Măcar a ve a destulă liniște să
doarmă. După a ni de neliniște în t im pul căutării e i,
som nul a fost gre u de găsit.
"Ce fa c i a ic i?" V oc e a e i blândă m i-a a t ra s atenția
îna poi spre e a .
Buze le m i s-a u răsucit. Stăteam în c a m e ra e i în
fie c a re seară odată c e a m prim it sufic ie nt . A fost
singura pa c e pe c a re a m găsit-o noa pt e a .
„Arăți frum os, m ia be lla ”, a m m urm ura t , privind-o. Ea
nu s-a mișcat, c orpul e i a rămas nemișcat în t im p c e
își ținea oc hii lipiți de m ine .
"De
ce
e st i
c om plim e nt ul
a ic i?"
m e u.
a
c e rut
Ex pre sia
ea
ei
înc e t ,
e ra
ignorâ nd
blândă, da r
precaută. De parcă și-ar fi îngrijora t că următoarele
c uvint e o vor răni.
M -a părăsit un suflu sa rdonic . Pre fe r să-mi t a i pula
de c â t să o rănesc. Ea a fost t ot ul pe nt ru m ine . M ia
vit a . Viața m e a .
— Pe nt ru că nu t e pot lăsa să ple c i. Ce va obosit a
rămas în spa t e le oc hilor și c uvint e lor m e le . U lt im ii
t re i a ni mă îmbătrâniseră. Era m a l na ibii de e puiza t .
"Pe nt ru că t e iube sc . Pe nt ru că a m na iba ne voie de
t ine a t â t de m ult înc â t îm i t a ie răsuflarea.”
Se nsul c uvint e lor a plut it prin dorm it or. Al e i. Ar
t re bui să fie a l nost ru, da r până a c um a m păstrat
dorm it oa re se pa ra t e .
Oc hii e i s-a u a puc a t și a u rămas.
„Ce e st e dife rit a c um ?” spuse e a liniştită. „N u a i
reacționat
la
declarația
mea
de
dra gost e
mai
de vre m e .”
M a x ila rul m i s-a st râ ns. Î n c e e a c e mă prive a , a fost
de st ul de sim plu. N oi doi e ra m împreună. Era m
meniți să fim împreună. Am iubit -o a t â t de m ult înc â t
nu a m suport a t să st a u de pa rt e de e a o zi. Cu t oa t e
a c e st e a , a st a t de pa rt e de m ine a proa pe t re i a ni.
M -a făcut să mă sim t sla b. N e dorit . I nsufic ie nt .
U n oft a t gre u a um plut noa pt e a .
— T re buie să m e rgi în c a m e ra t a și să dorm i, Luc a .
Părea resemnată. Aproa pe t rist . „T re buie să fii sigur
și nu c re d că ești. O vre i pe Pe ne lope , nu sunt sigur
că mă vre i.
Privire a
mea
s-a
îndre pt a t
m a x ila rul îm i ticăie în gâ nd.
de a supra
c a pului
e i,
sigură
„Sunt
de
dra gost e a
mea
pe nt ru
t ine ,
M a rga re t ”, i-a m spus. „Știu de multă vre m e că t u ești
a c e la .”
A
așteptat,
cu
ba zine le
ei
a dâ nc i
de
a lba st ru
studiindu-mă.
„N u pot dorm i fără t ine . N u pot dorm i fără să t e a ud
re spiri. T re i a ni fără t ine în pa t ul m e u a u fost
c hinuit ori”, a m re c unosc ut . Gâ fâ i înc e t . "N u pot trăi
fără
t ine .
Te
iube sc ."
Am
lăsat
c uvint e le
să
plutească prin a e r și spre soția m e a . Ave a m ne voie
de
ea
să
mă
creadă.
„T e -a m
iubit
c â nd
m -a i
împușcat. T e -a m iubit c â nd t e -a i uit a t la m ine . T e
iube sc de a t â t de m ult t im p, M a rga re t DiM a uro, înc â t
nu știu c um să nu t e iube sc .”
Cuvint e le a u um plut înt une ric ul și a u da nsa t prin a e r,
în
t im p
ce
respirația.
oc hii
ei
mă prive a u
și îm i
țineam
Ca pit ol Cinc ize c i si c inc i
MARGARETĂ
EU
Era m ult m a i m ult de c â t o privire de c uloa re a lun
înt une c a t . Era u nopți t â rziu și îi șopteau c uvint e
liniștitoare fiic e i noa st re , m â ini a spre și prom isiuni
m urda re , inim i gre le și a m int iri.
„T u și Pe ne lope sunteți t ot ul pe nt ru m ine ”, a răpit e l.
I nim a m i-a bubuit put e rnic sub pie pt ul m e u. T oa t e
se nt im e nt e le m i-a u inunda t simțurile, lăsând a ni de
frust ra re , fizică, sexuală și psihică, în urmă c u o
singură propoziție c a re a c ont a t .
M -a m ridic a t în pic ioa re și m -a m îndre pt a t spre e l
desculț. Căldura îm i t re c e a prin ve ne . Dure re a goală
dint re pic ioa re le m e le pulsa . Da r c e l m a i zguduit or a
fost a c e st se nt im e nt din pie pt ul m e u. I nim a m i-a
flut ura t sălbatic, c a un flut ure prins înt r-un borc a n.
El mă c a pt ura se și nu a ve a m nic io dorință să fug.
I -a m t re c ut o mână pe st e gâ t și în părul său de s de la
ceafă. De ge t e le
m e le
a u t re c ut
prin fire le
m oi,
st râ ngâ ndu-l c u put e re . Fiic a noastră poa t e a ve a
c uloa re a părului m e u, da r a ve a buc le le lui Pà pa .
— Și e u t e iube sc , a m m urm ura t înc e t .
Chia r îna int e
să t e rm in declarația, Luc a
e ra
în
pic ioa re . M â inile lui a u prins două pum ni din fundul
m e u și m -a u ridic a t . Pic ioa re le m e le s-a u înfăşurat în
jurul t a lie i lui. Gura lui s-a izbit put e rnic de a m e a .
Spa t e le
m e u s-a
lovit
de
pe re t e , scoțând toată
respirația din plămâni. Forța im pa c t ului m i-a zguduit
oa se le , ne voia lui de a mă pose da c onsum â nd. Î ne c .
„T e duc în dorm it orul nost ru”, m i-a scrâșnit e l în
gură.
"Da !" N u-m i păsa unde mă duc e a t â t a t im p c â t mă
sărută. M -a purt a t pe hol până în c a m e ra lui și ușa sa t râ nt it în urm a noastră. Corpul lui Luc a s-a lipit de
a l m e u, dezbrăcându-mi cămașa de noa pt e și a poi
chiloții.
„O să-ți le g înc he ie t urile c u chiloții”, a mormăit e l în
t im p c e îm i le ga înc he ie t urile , a poi m i-a ridic a t
brațele pe st e c a p până a m fost în vâ rful pic ioa re lor,
ia r c orpul m e u sa a rc uit în a l lui.
"Ce ?" Am c lipit c onfuz.
„Ac e a st a e st e pe de a psa t a pe nt ru că m -a i părăsit”,
scrâșni e l c uvint e le înt re dinți. „T e -a i plâ ns m e re u că
ți-am dist rus chiloții. N u le -a m dist rus de da t a a st a ,
da r le voi folosi pe nt ru a t e îm pie dic a să mă a t ingi c a
pa rt e a pe de pse i t a le .”
Căldura m i-a pulsa t înt re pic ioa re , m e rgâ nd dire c t în
m ie zul m e u.
„V oi fa c e bine pe nt ru t ine . Prom it că o voi fa c e ”, a
jura t e l.
M i-a despărțit pic ioa re le și spre je na m e a , dova da
excitației m e le s-a sc urs pe int e riorul c oa pse lor
m e le . Oc hii lui pâ lpâ ia u c u c e va înt une c a t în t im p c e
prive a strălucirea excitării m e le . Apoi a inspira t
a dâ nc și a înc his oc hii.
„Miroși e x a c t așa c um m i-a m a m int it ”, a răpit e l a t â t
de sla b înc â t nu e ra m sigur că l-a m a uzit bine .
Apoi, de parcă și-ar fi da t se a m a că a a lune c a t , și-a
îm pins c oa psa brusc înt re pic ioa re le m e le . Șoldurile
m e le s-a u lovit de e l și un zum ze t de a proba re a
vibra t prin pie pt ul lui. El s-a apăsat m a i t a re pe
păsărica m e a , ne voia m e a pulsa t orie pulsa nd pe
mușchii lui t a ri. I -a m călărit c oa psa de parcă viața
m e a a r de pinde de a st a . Plăcerea s-a încolăcit sub
pie le a m e a , a rzâ nd în a dâ nc ul st om a c ului m e u. Oc hii
m i s-a u înc his și c a pul m i-a căzut pe spa t e , șoldurile
m i s-a u zvâ rlit și măcinat. Era m a t â t de a proa pe .
M i-a sm uls părul, de ge t e le lui st râ ngâ ndu-m i șuvițele
a t â t de t a re înc â t m i-a u a rs sc a lpul.
„Priviți la m ine c â nd vă destrămați”, a mormăit e l,
trântindu-și gura pe a m e a înt r-un sărut învinețit. A
înc he ia t -o îna int e de a înc e pe c u adevărat. "Pe m ine .
De c i știi c ui îi aparține plăcerea t a .”
V oc e a lui e ra întunecată. Ra spy. Pose siv. Se pot rive a
c u privire a din oc hii lui.
M i s-a u suc it int e riorul. Era c e va a l na ibii de fie rbint e
și e rot ic în a st a . De spre fie c a re c uvâ nt dur și sărut
dur. De spre fe lul în c a re a stăpânit c orpul m e u, c hia r
și după t ot a c e st t im p.
Respirația lui s-a lovit de buze le m e le . Căldura a
înflorit în m ine , lingâ ndu-m i fie c a re c e nt im e t ru din
pie le și amenințănd să erupă c a un vulc a n. Dorința
m i-a c urs prin ve ne până a m fost în flăcări.
Ave a m ne voie să mă sărute din nou, buze le lui pe a le
m e le devorându-mă. Aprox im a t iv. Cu blândețe. N u-m i
păsa, a t â t a t im p c â t l-a m put ut a ve a . Chia r a ic i.
Chia r a c um . Oric e a lt c e va să fie a l na ibii. Ce l puțin
pe nt ru a c e st m om e nt trecător.
O mână a înc a psula t înc he ie t urile m e le le ga t e , în
t im p c e cealaltă a urmărit lungim e a brațelor m e le .
Chinuit or de le nt .
Gura lui s-a prăbușit pe a m e a și buze le m e le s-a u
înt re de sc his. A fost o int ruziune binevenită. Au fost
t re i a ni de singurătate. T re i a ni de dure re . T ot ul s-a
revărsat în a c e st sărut. Și-a îm pins lim ba în gura m e a
și un geamăt m -a părăsit.
At â t de e nt uzia sm a nt .
M i s-a u st râ ns c oa pse le . M i-a pulsa t păsărica.
„Păsărica t a își amintește pe nisul m e u?” a mormăit
lângă buze le m e le . Câ nd nu i-a m răspuns, e l m -a
prins
mai
t a re
de
c oa pse le ,
strângându-mă
de
c oa psa lui, provoc â nd c e a m a i delicioasă fre c a re .
„Da ?”
"Da ."
A fost a t â t de c hinuit or de bine . Călăream re pe de pe
va l, a jungâ nd la vâ rf în t im p c e căldura îm i t re c e a
prin ve ne .
„M m m ”, a bubuit e l, lim bile ni se încurcă. Lim ba lui a
a lune c a t pe st e a m e a și a m supt -o c u lăcomie. U n
sune t dur se a uzi din a dâ nc ul pie pt ului lui, în se m n
de a proba re .
Și-a gre bla t dinții de -a lungul buze i m e le , în t im p c e
m â inile lui m i-a u urc a t pe spa t e , doa r pe nt ru a re ve ni
pe gâ t ul m e u, pe st e sâ nii m e i. De parcă a r fi t re buit
să mă atingă pe st e t ot .
M i-a bătut inim a în ure c hi. Buze le lui s-a u m ode la t în
a le m e le . Lim ba lui m i-a lins fie c a re c e nt im e t ru din
gura , m â ngâ indu-m i pe a m e a . L-a m c iupit de buza ,
t rupul m e u zdrobindu-se de a lui. Ave a m ne voie de
m a i m ult din a st a . M a i m ult din e l.
De ge t e le lui în părul m e u s-a u t ra s și s-a u t ra s
îna int e să-mi lingă o urmă pe st e m a x ila rul până c â nd
m i-a c iupit de lobul ure c hii.
— M i-a i fost a t â t de dor de t ine , m i-a spus e l c u
a sprim e în ure c he . — T e -a m așteptat, m â râ i e l. „N u
a u e x ist a t a lt e fe m e i pe nt ru m ine .”
— Și e u t e -a m așteptat, a m re spira t . „M i-a m ținut
jurământul.”
Oc hii i-a u a rs și ceața din a e r s-a îngroșat, fie c a re
inspirație a noastră a lim e nt â nd flacăra.
Luc a m -a c iupit de ure c he în t im p c e s-a t ra s îna poi,
fe lia ascuțită de dure re făcându-mă să m ia uie sc .
Făcu un m ic pa s îna poi și își desfăcu c ure a ua c u o
mână. Apoi na st ure le pa nt a lonilor i se de sc hise ,
fe rm oa rul trimițând un e c ou seducător prin cameră.
Au urm a t box e rii săi, lăsându-și gloriosul t rup gol la
ve de re . M i-a sărit lim ba , udâ ndu-m i buze le . Doa r
ve de re a lui a fost suficientă pe nt ru a mă spulbe ra .
Apoi m i-a m agățat c oa psa de șoldul lui.
Doa m ne , a m uit a t c â t de m a re e ra . Gre u. N e t e d.
Pie rc ing-ul c a re mă bâ nt uise de la prim a dată c â nd
a m dorm it împreună în V e ga s e ra a c um în vizorul
m e u.
Pa nic a a r t re bui să-mi copleșească simțurile. Am
fost la m ila lui. Da r fe lul în c a re mă prive a prom it e a
a t â t de multă plăcere, înc â t fric a nu se găsea
nicăieri.
„N u există viață separată pe nt ru noi. Din nou, a
mormăit e l, mângâindu-și pula . „O să t e t ra g în
uit a re . Ține-te le ga t de pa t ul nost ru, ga t a pe nt ru
m ine . T e voi ruina , c a să nu t e gândești niciodată la
a lt c e va . Doa r pula m e a în păsărica t a strâmtă și
lacomă.”
I a r e u... a m c ont inua t să da u din c a p, c u oc hii ațintiți
pe t ija lui. Ac e a ispită c a re a a dus a t â t a plăcere. N u
a fost a lt loc în c a re aș fi vreodată.
„Fă a st a din nou”, a m ruga t e u sc â nc ind.
Ce va i-a fulge ra t în oc hi și de ge t e le i s-a u st râ ns în
jurul t ije i lui. L-a m â ngâ ia t din nou, c u oc hii pe
jumătate închiși. O dată, de două ori, și în t im p c e o
făcea din nou, a t ra sa t c a pul strălucitor pe st e fundul
st om a c ului m e u, lăsând o urmă fie rbint e și umedă pe
burtă.
— Păsărica t a vre a , mormăi e l. „Tăița t a vre a să fie
distrusă de m ine . Își a duc e a m int e de m ine .”
U n fior m -a străbătut și un a lt geamăt m i-a st re c ura t
pe buze . V oia m să-l im plor să mă ia dra c u de ja , da r
știam că dacă îl îm ping, o va pre lungi. Fă-mă să
sufăr. Gâ fâ ind, l-a m privit în t im p c e e l se ghida spre
int ra re a m e a , vâ rful t ije i lui a rdâ ndu-m i păsărica.
Doa m ne , a ve a m ne voie de e l. Șoldurile m e le s-a u
a rc uit puțin și a x ul lui a int ra t în m ine de a bia un
c e nt im e t ru, da r a fost sufic ie nt c a păsărica m e a să
înceapă să c onvulse ze . Abstinența a fost o cățea. M ia făcut c orpul pre a sla b. Pre a dornic .
Luc a nu părea să-l de ra nje ze totuși. Î nt r-o singură
lovitură puternică, a îm pins până la capăt în m ine ,
prin păsărica m e a strânsă și geamătul lui put e rnic
a m e st e c a t c u ge m e t e le m e le . M â inile lui a u a juns la
șoldurile m e le ,
de ge t e le
lui
înfipâ ndu-m i
c a rne a
m oa le . Gura lui s-a lipit de a m e a . Gre u. Învinețindum i buze le .
„N u
mă
pot
abține.”
A
fost
prim ul
și
ult im ul
a ve rt ism e nt .
T oc m a i c â nd a m de sc his gura să-l im plor să nu se
abțină, a înc e put să se miște. Lovind în m ine . Ae rul a
bâ zâ it , a rt ific iile a u e x ploda t și lum e a a dispărut, în
t im p c e e l s-a așezat inc re dibil de a dâ nc .
M i-a lins și m i-a c iupit buze le . S-a lăsat să iasă, doa r
pe nt ru a t râ nt i îna poi înăuntru. Aproa pe . Î n m od
viole nt . Ge m e t e și mormăituri um ple a u spațiul.
De îndată c e prim ul orga sm a t re c ut prin m ine , un
a lt ul a înc e put să se construiască c u fie c a re lovitură
puternică a lui.
„M a i m ult ”, a m ge m ut , a runc â ndu-m i înc he ie t urile
le ga t e pe st e c a pul lui, a poi trăgându-l m a i a proa pe .
„Cine t e ba t e ?” Mormăia la fie c a re lovitură.
"T u."
N u l-a m simțit niciodată a t â t de a dâ nc . M â inile lui a u
a lune c a t în spa t e le m e u și m i-a u c uprins fundul,
înclinându-și pe nisul m a i a dâ nc în m ine . Cu o forță
brutală, m -a t ra s c a un ne bun.
„A c ui e st e păsărica a st a ?”
"A t a ."
Și-a t ra s pe nisul până la capăt doa r c a să mă
lovească din nou. Era nemiloasă. De parcă a r fi
înc e rc a t să șteargă a ni de frust ra re sexuală.
— Al m e u, mormăi e l. „Această ticălosă”, a spus e l
c u o altă lovitură profundă. "A m e a ."
„Buze le a st e a .” M i-a mișunat respirația c â nd m i-a
mușcat buza . Și-a a c c e le ra t rit m ul îm pinge rilor. "A
m e a . Ești toată a m e a , soție.”
Lum e a s-a st ins. Re a lit a t e a s-a a m e st e c a t c u fie c a re
rut din c orpul lui.
Singurul luc ru pe c a re îl simțeam a c um e ra căldura
adâncă în m ie zul m e u. plăcerea lui. Dure re a lui.
Plăcerea e st e de pa rt e a m e a . Dure re a noastră.
„A m e a ”, ge m u e l în t im p c e păsărica m e a se
st râ nge a în jurul lui.
„M a i m ult ”, a m im plora t e u, ia r e l m -a t ra s m a i
re pe de , m a i t a re , m a i a dâ nc . Fre c a re a t rupurilor
noa st re
a
răsunat
în
cameră,
pălmuind
c a rne
îm pot riva cărnii. I a r si ia r.
„Dă-mi-o”, m â râ i e l c u o lovitură adâncă.
At â t de a dâ nc înc â t m i-a sufoc a t plâ nsul c â nd m -a m
desfăcut.
Orga sm ul a fost im e dia t și a t â t de viole nt înc â t m i-a
da t un fior și m i s-a înt une c a t ve de re a . Căldura pulsa
în st om a c ul m e u ra m ific â ndu-se până a a juns în
fie c a re colț a l c orpului m e u.
T ot ul a dispărut, c u excepția căldurii plăcerii. A fost
pre a m ult și nu sufic ie nt . A c ont inua t să mă tragă,
din c e în c e m a i re pe de c u ble st e m e le lui gut ura le
inc oe re nt e . M i-a sm uls părul, forțându-mi fața să se
înc line spre a lui. Gura lui s-a t râ nt it de a m e a e x a c t
c â nd s-a îngroșat îna int e de a țâșni în m ine . Spe rm a
lui m -a um plut pe măsură c e a ve nit , propriile lui fiori
i se rost ogole a u pe c orp.
Oc hii noștri conectați.
"T e iube sc ."
Am spus a m â ndoi c uvint e le în același t im p și a m
știut că vom fi bine .
I ndife re nt de c e , vom t re c e pe st e a st a împreună.
Ca pit ol Cinc ize c i și șase
LU CA
M
Fața soției s-a lipit de pie pt ul m e u.
Am încolăcit-o c u un braț, de ge t e le noa st re le ga t e .
La fe l c a inim ile noa st re . N e -a m ridic a t m â inile și
a bia
a t unc i
am
obse rva t .
Am â ndoi
încă purt a m
ve righe t e le noa st re .
Pa c e a , spre de ose bire de oric e simțisem în ult im ii
t re i a ni, m i-a um plut pie pt ul.
"La c e t e ga nde st i?" murmură e a , c u voc e a m oa le și
buze le a t ingâ ndu-m i pie pt ul.
— Că m i-e frică, a m re c unosc ut . La na iba , poa t e că
m -a slăbit, da r e ra adevărul. Ea și fiic a noastră a u
fost put e re a și slăbiciunea m e a .
Ea și-a ridic a t c a pul, sprâ nc e ne le înc runt a t e . "De
c e ?"
I -a m prins obra zul. „V re a u această viață c u t ine și
fiic a noastră”, a m m urm ura t . „Am a vut a t â t de m ult e
se c re t e . Am făcut a t â t de m ult e greșeli.”
„ Am făcut greșeli, Luc a ”, a râ s e a . „Am făcut-o
a m â ndoi.”
„Ți-am uc is părinții. Î n ult im ii t re i a ni, a m trăit c u
c onvinge re a că m -a i urâ t . Că a i fa c e fiic a noastră să
mă urască.” Ea nu m -a oprit . „Am c re zut că t e -a m
pie rdut și a poi a i ve nit să mă sa lve zi. Ac um ți-ai
pie rdut frații. Ți-ai pie rdut fa m ilia .”
"T e a m . Fa m ilia noastră. T u, Pe ne lope , N onno și e u.”
S-a a ple c a t în pa lm a m e a , c u oc hii ațintiți a supra
m e a . „Frații m e i sunt încă frații m e i. Ei încă mă
iube sc pe m ine și pe ne poa t a lor. Câ t de de pa rt e
m e rgi, e i vor ve ni. Știu că o vor fa c e . T u m -a i sa lva t
și e u t e -a m sa lva t . Ast a vom fa c e . N e vom prot e ja
fa m ilia .”
Am t ra s-o pe nt ru un sărut. „La na iba , a r fi t re buit să
fiu sinc e r c u t ine . N u a m fi pie rdut toți acești a ni.”
— Și a r fi t re buit să a m înc re de re în t ine , mormăi e a .
„Am â ndoi ne -a m înc urc a t . N u m a i trăiesc în t re c ut .
Să m e rge m îna int e . Pe nt ru noi. Pe nt ru fiic a noastră.
De a c um îna int e , vom rămâne împreună. Ploa ie sa u
st ra luc ire . Boga t sa u sa ra c . M inc iuni sa u adevăruri.
Sunt e m
mai
put e rnic i
împreună
de c â t
sunt e m
despărțiți.”
Împreună. Ast a suna pe rfe c t .
„Și îm i pa re rău că t e -a m împușcat”, a c ont inua t e a .
„Pe nt ru că ești a t â t de încăpățânat.”
Buze le m i-a u zvâ c nit . „N u fi. Am de c is în a c e a noa pt e
să mă căsătoresc c u t ine .
Ea a c hic ot it înc e t , clătinând din c a p și buc le le
sărind. „N um a i t u a i lua a st a c a pe o provoc a re .”
„N u mă pot abține. T e iube sc de pre a m ult t im p.”
Încă nu îm i ve ne a să c re d a st a . N u-m i ve ne a să c re d
că mă iubește. Că ne -a
vrut
împreună. Pe nt ru
t ot de a una . — V oi găsi o m oda lit a t e de a rupe
a ra nja m e nt ul c u M a rc he t t i, a m
spus a spru. „Aș
pre fe ra să m or de c â t să o văd c u num e le de fa m ilie
M a rc he t t i atașat de e a .”
M -a sărutat c u înverșunare. „N oi, Luc a . V om găsi o
m oda lit a t e de a o prot e ja .”
Am da t na ibii. N e -a m da t na ibii. N u-m i păsa unde e ra
vina a t â t a t im p c â t soția m e a și fiic a noastră e ra u
a le m e le . Eu e ra m a l lor. M-aș a sigura că nu le m a i
trăd niciodată dra gost e a și înc re de re a .
Și dacă c ine va a r îndrăzni să-mi ia fa m ilia de lângă
m ine , le-aș arăta c â t de de pa rt e sunt dispus să m e rg.
I-aș arăta lui M a rc he t t i c â t de de pa rt e aș m e rge c a
să-mi țin fiic a în a fa ra ghe a re lor lui.
Săpt ăm â nile a u zbura t și H a llow e e n s-a rost ogolit .
M a rga re t e ra ocupată c u Áine , Gra c e și sora m e a
c oa c e nd prăjituri de ziua m e a . Da , prăjituri. Și-a
băgat în c a p să sărbătorească t re i zile de naștere
înt r-o
singură
zi.
A
fost
ide e a
soției
m e le
să
re c upe re ze t im pul pie rdut .
Z iua de naștere a Pe ne lope i a fost astăzi. Cu Bia nc a
în bucătărie, e ra m sigur că vom a ve a măcar o
prăjitură pe c a re să o put e m m â nc a . Î n t im p c e soția
m e a a de ve nit o bucătăreasă excelentă, s-a lupt a t c u
c oa c e re a .
„Arăți bine ”, a
re m a rc a t
Ca ssio în t im p c e
mă
așezam pe terasă.
"Sunt bine ."
„Cum t e simți să c onduc i m a fia siciliană?” întrebă
Luc ia no. „T e fa c e să suni a t â t de prost .”
„ Sunt un ne noroc it ”, a m sublinia t e u.
"Dom nul. Ba da ss, c e l c a re a insist a t să aibă doa r
a ve nt uri de o noa pt e , a junge să cadă c e l m a i t a re ”, sa ba t joc orit N ic o. M i-a m ținut privire a a supra fiic e i
m e le . „Știam că t u și Sa sha veți fi c e i m a i m a ri
ne buni. Ce l m a i ne bun a l na ibii.”
Am ridic a t din um e ri, în t im p c e Sa sha îi răsturna
de ge t ul m ijloc iu. Adevărat, nic iunul dint re noi nu ne a păsat, a t â t a t im p c â t a m a vut fa m ilia c u noi.
N onno, tatăl lui Luc ia no, Luc ia no, N ic o, Ale ssio, frații
N ik ola e v, Ra pha e l - toți a u ve nit să împartă ziua c u
noi. Fa m ilia , prie t e nii și c e i doi oa m e ni pe c a re i-aș
a rde lum e a a st a pe nt ru toți sub același acoperiș.
Viața e ra bună.
Am văzut-o pe fiic a m e a juc â ndu-se c u fetița lui
Luc ia no, împărțind jucăriile e i de grădinărit. Ce i doi
au
urm a t
indicațiile
lui
N onno,
zâ m bind
la rg,
ignorâ nd pe t e le de murdărie de pe ha ine . Ge m e nii lui
N ic o a u a jut a t și e i.
Oc hii fiic e i m e le s-a u ridic a t și privirile ni s-a u
înt â lnit . A sărit în pic ioa re , a a le rga t la m ine și m -a
îmbrățișat.
„H e i, prințesă”, a m sa lut a t -o. „Ești ga t a de m a re a
pe t re c e re ?”
Oc hii i s-a u lum ina t și a da t din c a p. „V e i rămâne,
nu?”
U ne ori își făcea griji că voi dispărea. Ave a m aceeași
frică, da r c u fie c a re zi fric a s-a st ins și fe ric ire a m e a
creștea.
„N u t e voi părăsi niciodată, prințesă”, a m jura t .
„T e iube sc , Pà pa .”
I -a m apăsat un sărut pe tâmplă. "T e iube sc m a i m ult
de c â t viața. Amintește-ți m e re u a st a , a m spus e u
înc e t .
Rost ise m
a c e le
c uvint e
de s
de
c â nd
o
re c upe ra se m . Am vrut să-și amintească m e re u a st a .
— Și nu t e voi părăsi niciodată, Pà pa , repetă e a .
„Mă buc ur să a ud”, a m spus zâ m bind. Dra gost e a e i a
fost c e a m a i m a re recompensă a m e a din viața a st a .
Ea m -a privit m e re u c u a t â t de multă înc re de re în
oc hii e i, înc â t m i-a făcut inim a să se um fle .
S-a înt ors la grupul e i de prie t e ni să se joa c e .
„Știi că nu e st e
adevărat”, a
re m a rc a t
Ca ssio,
înt ot de a una c e l pra c t ic . „Toți c opiii noștri ne vor
părăsi în c e le din urmă.”
O rundă de mormăieli a călătorit în jur. Nimănui
dint re noi nu i-a plăcut să se gândească la ziua în
c a re c opiii noștri ne vor lăsa să m e rge m și să-și pună
a m pre nt a în această lum e . Am vrut să ne păstrăm
fa m ilia și să o păstrăm în bula noastră - protejată și
în siguranță.
Înțelegerea lui M a rc he t t i a zăbovit în c ont inua re c a
un nor înt une c a t , da r, din fe ric ire , a păstrat distanța.
La fe l a m făcut-o. El și-a prim it c om isioa ne le și, fide l
c uvâ nt ului pe c a re M a rga re t i-a da t -o Prințului Am a r,
de ja îm i t rim ise se m une le t ra nsport uri către port ul
lui. U n DiM a uro și-a plătit înt ot de a una da t oriile și e u
nu aș fi a lt fe l.
„Ac e st a e st e a proa pe de perfecțiune”, a m m urm ura t
pe nt ru m ine , da r și prie t e nii m e i a u a uzit -o.
„Toți c e i c a re contează sunt c u noi”, a fost de a c ord
Ca ssio,
indic â nd
pe rsoa ne le
c a re
s-a u
alăturat
fa m ilie i și prie t e nilor noștri extinși. I ndife re nt dacă
a u fost a ic i sa u nu.
„Și i-a m prot e ja pe toți c u viața noastră”, a spus
N ic o.
Pe ne lope și Fra nc e sc a și-au a runc a t o privire și a u
c hic ot it ,
cu
e x pre siile
lor
strălucitoare.
Fe t e le
ge m e ne a le lui M a t t e o și Bia nc a i a u năvălit prin
c â m p și în jurul nost ru.
Z â m be t ul fiic e i m e le m -a c uc e rit de fie c a re dată. Ea
și soția m e a , fa m ilia noastră, a u fost c e e a c e c ont a
pe nt ru m ine m a i m ult de c â t oric e a lt c e va pe această
lum e .
Ei a u a vut inim a m e a . L-a r a ve a m e re u.
EPI LOG
Luc a - Șapte a ni m a i t â rziu
M
Oc hii
lui
a rga re t
au
călătorit
pe st e
c urt e a
aglomerată a m a rii de sc hide ri a Școlii St . J e a n d'Arc .
A fost m a re luc ru și int e re sul a fost m a re . M -a m
buc ura t că Wynt e r DiLust ro și prie t e nii e i sălbatici a u
a juns să-mi permită să inve st e sc .
S-a r a sigura că c opiii m e i vor int ra . Î n spe c ia l c e l m a i
m a re a l m e u, c a re a fost c e l m a i a m a bil și m a i
se nsibil dint re toți c opiii noștri.
Era m din nou insa rc ina t e . Ar fi a l pa t rule a c opil, ia r
soția m e a a jura t că a fost ult im ul c opil. Totuși, nu
e ra m sigur dacă e ra m ga t a să renunț. M i-a plăcut sămi
văd soția strălucind de
fe ric ire
și burt a
ei
c re sc â nd odată c u c opilul nost ru.
— N u știu c um să ne t rim it fiic a unde va a t â t de
de pa rt e la școală, Luc a .
„Pe ne lope nu va fi pregătită pe nt ru încă c inc i până la
șapte a ni, m ia be lla ”, a m m â ngâ ia t -o pe M a rga re t .
„Această școală îi va învăța autoapărarea și c um să
se prot e je ze .”
O umbră a t re c ut pe lângă e x pre sia soției m e le și m a evidențiat de fie c a re dată.
Până a c um nu reușisem să găsim o m oda lit a t e de a
rupe
a ra nja m e nt ul
cu
M a rc he t t i.
Din
fe ric ire ,
ne noroc it ul a rămas pe drum ul na ibii.
Da r e ra c a o umbră întunecată, m e re u prezentă.
M i-a m t ra s soția însărcinată m a i a proa pe de m ine și
a m sărutat-o pe frunt e . „Ea a re doa r ze c e a ni. Ave m
t im p."
Și-a fre c a t burt a , oc hii st udiind pe toți oa m e nii de
a ic i.
„De c e nu poți să o înveți să lupt e ?” a prot e st a t
M a rga re t . „Sa u aș put e a , odată c e terminăm să a ve m
c opii.”
„M ia be lla , n-aș put e a niciodată să o învăț fără să-mi
fa c griji că o voi răni”, a m a rgum e nt a t . „Aș fi ușor c u
e a pe nt ru că inst inc t ul m e u e st e să o prot e je z.”
— Î i înveți pe băieți c um să lupt e , a sublinia t e a .
Ave a dre pt a t e în privința a st a , da r c u băieții e ra
dife rit . Î n plus, c â nd e ra u dia voli c a a i m e i, o
folose a m
pe nt ru
a
le
da
o
lecție.
A
e x ist a t
înt ot de a una un dia vol m a i m a re de c â t e i a c olo. „Î m i
fa c griji doa r pe nt ru distanță. Poa t e că vom rămâne
m a i m ult a ic i c â nd va înc e pe această școală”, se
gâ ndi M a rga re t , da r nu-i plăcea să rămână în St a t e .
Am călătorit îna int e și îna poi înt re două c ont ine nt e ,
da r odată c e Pe ne lope a înc e put școala îna poi în
Sic ilia , M a rga re t a ve nit din c e în c e m a i puțin. Ea a
pre fe ra t să fie așa. Ac um , fiii noștri a ve a u să înceapă
școala în c urâ nd, ia r noi a m vizit a a c e st c ont ine nt și
m a i puțin.
Î n t im p c e Pe ne lope e ra uşurată, fiii noştri e ra u un
coşmar înne bunit . I -a m iubit până la m oa rt e , da r e ra u
m e re u în ne c a z. Ave a u oc hii m a m e i lor și la na iba
dacă dra c i m ic i nu l-a u folosit îm pot riva m e a . Abia
așteptam să a m o fetiță din nou.
„Pot să m e rg să mă joc ?” Fiul m e u m a i m a re ,
Da m ia no, a înt re ba t în italiană, c u oc hii strălucind
sălbatic. Fra t e le său m a i m ic , de un a n, Arm a ni și e l
proba bil nu și-au da t se a m a în c e ne c a zuri să int re
prim ii.
„Vorbiți engleză”, le -a m spus. „Și oric e na iba a i fi pe
c a le să înc e pi, nu t e lăsa prins.”
M a rga re t m i-a poc nit ușor antebrațul în același t im p
în c a re fiii noștri a u năvălit.
— A fost un sfa t a t â t de prost , mormăi e a . „V or fi
expulzați c hia r îna int e de a fi sufic ie nt de m a ri
pe nt ru a înc e pe școala a ic i.”
a m ridic a t din um e ri. „Sunt băieți”
Am a runc a t o privire către c e l m a i m a re a l m e u.
Pe ne lope s-a lipit de m ine , m â na e i ne dorind să o
renunțe la a m e a , oc hii e i zbâ rnind ic i și c olo. Cu
t oa t e a c e st e a , e ra precaută și nic i pe de pa rt e la fe l
de entuziasmată c a frații e i. Chia r și la ze c e a ni, e ra
rezervată și timidă.
N u a ve a t e m pe ra m e nt ul soției m e le , da r c u siguranță
îl a ve a pe N onno.
I nim a m i s-a st râ ns. L-a m pie rdut a c um un a n și
pie rde re a e ra încă pre a proaspătă. M a i a le s pe nt ru
Pe ne lope c a re de ve nise apropiată de e l.
Fiic a m e a a fost c u siguranță m a i DiM a uro de c â t
oric e a lt c e va și nu aș put e a fi m a i m â ndru de e a .
„Ce părere a i, prințesă?” Am înt re ba t .
Oc hii m a ri a i Pe ne lope i a u ve nit la m ine , de ge t e le e i
strângându-mă de mână. N ic i măcar nu și-a da t
se a m a că o făcea. Urăsem să o văd îngrijorată sa u
supărată. Era gre u c hia r s-o trimiți la școală îna poi în
Sic ilia fără să-ți fa c i griji c u privire la protecție și toți
c e i de pe a c e a insulă nu a r îndrăzni să-i atingă nic iun
fir de păr pe c a p.
— E a t â t de de pa rt e de casă, Pà pa , murmură e a
înc e t . „De la voi toți.”
— Est e , a m fost de a c ord. „Da r vom fi la un t e le fon
distanță și, dacă a i ne voie de noi, vom fi a ic i înt r-o zi.
Și nu uit a . U nc hii tăi loc uie sc toți în a propie re . Dacă
a i ne voie de a jut or, e i a r fi a ic i în c â t e va ore și
proba bil a r a rde școala pe nt ru t ine .”
Ea a zâ m bit înc e t . — Bine , a fost de a c ord e a . „Dacă
c re zi că e st e școala potrivită, a t unc i voi fa c e c e e a
c e c re zi că e m a i bine .”
"Fa c . T e va învăța m a i m ult de c â t pot cărțile.” Ea a
da t din c a p, fiind de a c ord. U ne ori mi-aș fi dorit să se
c e rt e și să-mi spună la na iba că nu , da r e a nu a ve a
a c e a pe rsona lit a t e . Era răutăcioasă c â nd e ra vorba
de t im pul de joacă și de câștigarea joc urilor. Da r în
a fa ra fa m ilie i, e a a ridic a t ziduri t a ri și s-a a sc uns în
spa t e le lor. M i-a m făcut griji că viața noastră din
lum e a
interlopă
o
îngroze a .
O
prot e ja se m ,
da r
zvonurile de spre mafioți și de spre c e e a c e a im plic a t
a u a juns încă la e a . „Î n plus, așa c um i-a m spus
m a m e i t a le , ești la câțiva a ni de pa rt e de a ve ni a ic i.”
Pe ne lope a văzut-o pe fiic a lui Luc ia no și un zâ m be t
s-a e x t ins pe față c â nd Fra nc e sc a i-a făcut se m n c u
m â na .
„Pot să ple c , Pà pa ?” a im plora t e a . De parcă aș
put e a -o ne ga vreodată. La încuviințarea m e a , s-a
re pe zit la prie t e na e i și, pe nt ru o clipă, i-a m privit
vorbind pe un t on grăbit de parcă nu s-a r fi văzut de
a ni de zile . Au făcut doa r Fa c e T im e d ie ri și s-a u
văzut luna trecută.
M i-a m înt ors atenția a supra soției m e le , c a re își
urmărea c opiii c a pe m a m a ursoaică.
„Știi că a r t re bui să botezăm a c e st loc ”, a m re m a rc a t
de ga ja t , în t im p c e inim a îm i bubuia sălbatic. M e re u
m -a făcut să mă sim t c a un băiețel. Câ nd e a s-a uit a t
la m ine confuză, a m de t a lia t . „Știi, fă se x înt r-una din
c a m e re le căminului.”
„Luc a !”
"Ce ?" a m provoc a t . „Știi că se vor înt â m pla niște
prost ii sălbatice a ic i. Ar fi bine să m e rge m îna int e a
joc ului și să o fa c e m îna int e a oric ui”.
Ea și-a da t oc hii pe st e c a p. "Ești ne bun. Și c u a t â t de
mulți micuți, singurul luc ru pe c a re îl ve i bot e za e st e
pe t ine însuți c â nd fiii tăi vor a ve a proble m e .”
a m zâ m bit . „N u vor fi prinși.”
Ea și-a îngust a t oc hii a supra m e a . — Da r nu a st a e
ide e a , mormăi e a , frecându-și burt a .
M i-a m apăsat pa lm a pe burt a e i și inst a nt a ne u a
oft a t . „Doa m ne , Luc a . Dacă aș put e a să-ți țin m â na
c hia r a c olo până în ziua în c a re na sc , aș fa c e -o. Îți
jur că se oprește din mișcare doa r c â nd mă a t ingi.”
M i-a m a ple c a t c a pul și i-a m c iupit buza de jos. „Pot
m a i m ult de c â t să t e a t ing, ia r a poi micuța noastră
ba m bina poa t e dorm i pe nt ru următoarea oră, în t im p
c e t u îi a t ingi pe toți.”
Ea a sufoc a t un râ s. Era m a l na ibii de se rios. Soția
m e a e ra frumoasă, da r c â nd e ra însărcinată, e ra
răpitoare. M -a făcut să vre a u să o t ra g în șase
m oduri până duminică.
Proba bil că a văzut c e va pe fața m e a pe nt ru că râ sul
e i i-a m urit pe buze și oc hii i s-a u mărit.
— N u poţi vorbi se rios, respiră e a , da r obra jii e i o
trădau. Și e a de ve ne a excitată.
Își înclină c a pul, gura întredeschisă și obra jii înroșiți.
Am obse rva t -o c um își st râ nge a c oa pse le și a m
zâ m bit c u bună știință.
— V orbe sc se rios, a m spus. „V re a u păsărica t a pe
pula m e a .”
Ea ge m u înc e t , a poi dădu din c a p.
N e -a m grăbit prin școală, căutând pode a ua goală.
Am găsit-o și a m înc uia t im e dia t ușa în urm a noastră.
— Măcar nu mă poți lăsa însărcinată, spuse e a ,
gâ fâ ind, împingându-mă pe pa t ul căminului.
A oft a t în gura m e a c â nd a m t ra s-o de ceafă și a m
sărutat-o.
„T e iube sc , iubit o”, a m m urm ura t pe buze le e i.
— Și e u t e iube sc , respiră e a . "M a fa c i a t a t de
fe ric it ."
Ast a e ra t ot c e c ont a a c um . Soția m e a . Copiii nost ri.
Fa m ilia noastră.
Ac e st a a fost fe ric ire a noastră pe nt ru t ot de a una .
SFÂRȘITUL
MULȚUMIRI
V re a u să le mulțumesc prie t e nilor și fa m ilie i m e le
pe nt ru sprijinul lor c ont inuu.
Pe nt ru c it it orii m e i a lfa și be t a - sunteți c u toții
minunați. Ai suport a t t e rm e ne le m e le nebunești și
orga niza re a și m a i nebunească.
M U LT U M ESC U RI AS lui Susa n si Ra c he l. Această
c a rt e nu s-a r fi înt â m pla t fără t ine .
Mulțumesc Am a nde i W. , Be t h H . și J ill H . c a re și-au
înde plinit t e rm e nul ne bune sc . N u știu c um aș t re c e
pe st e une le dint re a c e st e a fără t ine !
Pe nt ru Christ ine S., De nise R. și Suny - doa m ne lor
roc k !
Și
unui
număr
nenumărat
de
alții
-
MULȚUMESC!
Cărțile m e le nu a r fi c e e a c e sunt fără fie c a re dint re
voi.
Edit orului m e u, Ra c he l de la M W Edit ing și Susa n .
Pe nt ru de signe rul m e u de c ope rt i a m a ze ba lls Eve
Gra phic s De signs, LLC .
Pe nt ru blogge rii și recenzenții c a re a u a jut a t să
răspândească
ve st e a
de spre
această
c a rt e .
Te
a pre c ie z a t â t de m ult și, a uzind că îți pla c e m unc a
m e a , o fa c e m ult m a i plăcută!
Și nu în ult im ul râ nd, t ut uror c it it orilor m e i ! Ac e st
luc ru nu a r fi posibil fără t ine . Îți mulțumesc că a i
c re zut
în
m ine .
Vă
mulțumim
pe nt ru
m e sa je le
voa st re uim it oa re și de susținere. MULȚUMESC că
iubești a c e st e pe rsona je ne bune la fe l de m ult c a
m ine .
Pot să fa c a st a pe nt ru că voi toți.
X OX O
Eva Câștigători