Bilaga
Skolvardagens komplexitet
– en studie av värdegrundsarbetet i skolans praktik
Stockholms universitet
Inger Assarson
Göteborgs universitet
Ann Ahlberg
Ingela Andreasson
Lisbeth Ohlsson
1
Innehåll
Inledning .................................................................................................... 5
Inramning av begreppet värdegrund .....................................................................................5
Ny skollag – för kunskap, valfrihet och trygghet...............................................................7
Nya läroplaner ..................................................................................................................................8
Värdegrunden – sammanfattande belysning ..............................11
Värdegrunden ges mening........................................................................................................ 11
Förhandling och omförhandling i praktiken.......................................................... 12
Poesi och /eller retorik.................................................................................................... 14
Integrering eller separata moment ............................................................................ 15
Socialt konstruerade värden......................................................................................... 16
Samspel och interaktion ............................................................................................................ 17
Social fostran, lärande och utveckling ...................................................................... 18
Trygghet och förståelse för andra......................................................................................... 20
Ojämlikhet och utanförskap .......................................................................................... 23
Styrning av det värdegrundande arbetet .......................................................................... 23
Värdegrundens implementering i flera led ............................................................ 24
Skolvardagens oändliga komplexitet ........................................................................ 25
Värdegrunden i sju skolor .................................................................26
2
Beskrivning av skolorna och dess dokumentation......................................................... 28
Att arbeta med värdegrunden i ord och handling.....................32
Värdegrunden som vedertagen .............................................................................................. 33
Självklar.................................................................................................................................. 33
Personbunden...................................................................................................................... 37
Sammanfattning.................................................................................................................. 43
Värdegrunden som formalisering ......................................................................................... 44
Metoder och redskap........................................................................................................ 44
Fragmentarisering............................................................................................................. 51
Situationsanpassning ....................................................................................................... 54
Sammanfattning.................................................................................................................. 57
Värdegrunden som pedagogiska flöden ............................................................................. 58
Styrning och delaktighet ................................................................................................. 58
Tid och närvaro................................................................................................................... 65
Relationsskapande ............................................................................................................ 68
Sammanfattning.................................................................................................................. 77
Värdegrunden som interaktion mellan skola och samhälle ...................................... 78
Demokrati lokalt och globalt......................................................................................... 79
Kön, social klass, etnicitet............................................................................................... 84
3
Rum för socialisation och lärande .............................................................................. 89
Sammanfattning.................................................................................................................. 94
Värdegrunden fylld av spänningsfält.............................................98
Budskap öppet för tolkningar ................................................................................................. 98
Värdegrundens mångtydighet ................................................................................................ 99
Skolan som social och kulturell arena.............................................................................. 100
Bildning och moralisk vägledning...................................................................................... 101
4
Inledning
Denna skrift bygger på en forskningsrapport från en studie som genomför‐
des under våren 2010 på uppdrag av Skolverket. Den utgör en del i ett stör‐
re projekt för att stärka skolors arbete med värdegrunden. Studien fokuse‐
rar de processer som ligger till grund för hur skolledning, lärare, föräldrar
och elever bildar mening i de värden som utgör skolans värdegrund och hur
arbetet med den gestaltar sig i några skolors verksamhet. I dessa processer
tas grundläggande värderingar inte för givna utan blir föremål för förhand‐
ling och omförhandling i relation till den dagliga verksamheten. En sådan
förståelse av värdegrundsarbetet kan peka på möjligheter, men också visa
på hotbilder i skapandet av en lärmiljö som motverkar kränkningar och
marginalisering.
En förhoppning med skriften är att den ska främja förståelsen av den
rika variation och mångfald som karakteriserar värdegrundsarbetet och
därigenom underlätta kvalitetsarbetet omkring värdegrundsfrågor i den
egna praktiken.
Inramning av begreppet värdegrund
Utbildningssystemet har alltid varit ett viktigt styrmedel för att påverka
medborgarnas sätt att tänka om världen. Från antikens filosofiska skolor,
klosterskolorna och de medeltida universiteten till dagens nationella skola
har utbildning varit ett sätt att sprida gemensamma värden och därigenom
forma en nationell identitet.
Redan Aristoteles lyfte frågan om en värdegemenskap i sina tal om vik‐
tiga dygder bland jämlika medborgare. Fronesis, som klokhetens och efter‐
tankens dygd, är en särskild kunskapsform som handlar om medmänskliga
sociala och praktiska omdömen för att hantera situationer och möten som
5
en god samhällsvarelse 1 . Aristoteles menade att utan denna kunskap eller
dygd hos medborgarna skulle det inte gå att hålla samman en politisk enhet
såsom exempelvis ett land. Under Aristoteles tid var det emellertid endast
en mindre del av befolkningen som kunde betraktas jämlika medan dagens
norm i de västerländska samhällena är att alla vuxna personer är jämlika
medborgare. Skolan kan således ses som ett verktyg för den demokratiska
staten att förmedla gemensamma värden och skapa samhörighet och väns‐
kap 2 .
Ämnen som kristendom, historia och samhällskunskap har historiskt
sett haft ett särskilt uppdrag för att förmedla samhällets värdegrund. De‐
mokratiuppdraget var tidigare formulerat som en del av ämnesundervis‐
ningen men har sedan 1940‐talet alltmer omvandlats till ett uppdrag för
skolorna att arbeta i enlighet med demokratiska värden 3 .
Skolans värdeförmedlande roll är alltså inte ny men då läroplanerna
gjordes om i början av 1990‐talet förtydligades skolans fostrande och vär‐
deförmedlande uppdrag. När den statliga styrningen decentraliserades och
målinriktades krävdes samtidigt en tydlig sammanhållande riktning i med‐
borgarfostran. Begreppet värdegrund började framförallt diskuteras av
Läroplanskommittén i dess betänkande Skola för bildning 4 . Värdegrundsar‐
betet fick också ytterligare uppmärksamhet då dåvarande skolministern
Ingegerd Wärnersson 1999 utlyste det året som ett värdegrundsår 5 .
1
Hellspong, L.& Brumark, Å. (2003). Lärarrollen i deliberativa samtal. En skiss till en retorisk‐
didaktik. I Didaktikens mångfald: artiklar presenterade vid 2002 års Rikskonferens i didaktik
vid Högskolan i Gävle. Gävle: Högskolan i Gävle.
2
Kjellgren, H. (2007). Skolan som värdeförmedlare. I J. Pierre (red). Skolan som politisk orga‐
nisation. Malmö: Gleerups Utbildning AB.
3
Kjellgren, H. (2007). Skolan som värdeförmedlare. I J. Pierre (red). Skolan som politisk orga‐
nisation. Malmö: Gleerups Utbildning AB.
4
SOU 1992:94. Skola för bildning: Huvudbetänkande med förslag till riktlinjer för det svenska
skolväsendets utveckling. Stockholm: Allmänna Förlaget.
5
Ds 1997:57, En värdegrundad skola – idéer om samverkan och möjligheter. Stockholm:
Utbildningsdepartementet. Zackari & Modigh 2002) Värdegrundsboken. Stockholm: Skol‐
verket
6
Skolans värdegrund, såsom den framställs i styrdokumenten, innehål‐
ler fem grundläggande värden:
• solidaritet med svaga och utsatta
• jämställdhet mellan män och kvinnor
• alla människors lika värde
• människolivets okränkbarhet samt
• individens frihet och integritet
Skolans uppdrag att främja barns och ungas lärande kan inte skiljas från det
demokratiska uppdraget 6 . I läroplanernas inledande avsnitt om värdegrund
och uppdrag slås det fast att ”Utbildningen ska förmedla och förankra re‐
spekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska
värderingar som det svenska samhället vilar på.” 7 . Värdegrundsarbetet i
skolorna skapar en etiskt moralisk ordning omkring vilka värderingar som
ska gälla. I det medborgarfostrande uppdraget ingår att förmedla en
gemensam plattform för såväl synen på demokrati och alla människor lika
värde som på medborgares rättigheter och skyldigheter.
Ny skollag – för kunskap, valfrihet och trygghet
Den nya skollagen har som utgångspunkt att få en enkel och tydlig struktur
som så långt möjligt kan vara gemensam för alla skol‐ och verksamhetsfor‐
mer. Värdegrunden för skolväsendet läggs fast i det inledande kapitlet där
en tydlig koppling görs till Barnkonventionen när det gäller barnets bästa.
Utbildningens övergripande mål och grundläggande värderingar fast‐
ställs därmed i skollagen och all personal som arbetar i skolorna ska ha kun‐
skap om vad dessa värderingar och rättigheter innebär. Detta krav omfattas
även av skolor med konfessionell inriktning. Utrymme kan finnas för kon‐
fessionella inslag men dessa ska vara frivilliga. En utbildning som uppenbart
6
7
Skolverket (2007) Demokrati och värdegrund. Stockholm: Skolverket
U2010/5865/S, s. 3
7
strider mot skolväsendets värdegrund ska kunna stängas med omedelbar
verkan.
Skolan ska vara en plattform för elever att lära sig och utöva sina
mänskliga rättigheter som en del i värdegrundsarbetet och barns rätt till
inflytande beskrivs som en mänsklig rättighet. En trygg skolmiljö kräver ett
aktivt värdegrundsarbete där grundläggande demokratiska värden och
mänskliga rättigheter kommer till uttryck i praktisk handling. Skollagen slår
vidare fast att all utbildning ska baseras på forskning och beprövad erfaren‐
het, vilket även omfattar värdegrundsarbete och verksamhet för att före‐
bygga diskriminering, mobbning och annan kränkande behandling. Kampen
mot kränkande behandling och mobbning har förstärkts genom att det för
all personal införs en anmälningsplikt då man får kännedom om att ett barn
eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling.
Nya läroplaner
De förändringarna av läroplanerna, som genomförs från hösten 2011, berör
inte direkt den del som handlar om värdegrunden. Direktiven har inte heller
omfattat dessa delar.
‐
De övergripande målen bör i allt väsentligt innehålla den värde‐
grund som i dag finns under rubriken Normer och värden men det
bör diskuteras hur avsnittet Kunskaper ska se ut i framtiden. 8
De nya läroplanerna kan ses som konsekvensen av en debatt omkring och
kritik av skolans målsystem. Avsikten med utredningen var att tydliggöra
skolans kunskapskrav mot bakgrund av de svårigheter som framkommit
med uppdelningen av målen i mål att uppnå och mål att sträva mot. En
sådan uppdelning gjordes utifrån de pedagogiska diskurser som var rådan‐
de några decennier tidigare och kan sägas ligga väl i linje med den bild‐
ningstanke som Läroplan för grundskolan, förskoleklassen och fritidshem‐
Prop 2008/09:87. Tydligare mål och kunskapskrav ‐ nya läroplaner för skolan. Stockholm:
Utbildningsdepartementet. S. 30
8
8
met(Lpo94) och Läroplan för förskolan(Lpfö98) bygger på. Syn på lärande
framstår där som något mer än det mätbara 9 . Uppnåendemålens innebörd
avsåg vad eleven hade rätt till, uttryckt i termer av att skolan ansvarar för
att eleven fick grundläggande kunskaper och förtrogenheter. Den sociokul‐
turella synen på lärande präglade i hög grad dessa tidigare läroplaner och
strävansmålens innebörd var relaterade till lärande och utveckling för ele‐
vens tänkbara möjligheter, i vad som också skulle kunna kallas för den ap‐
proximativa utvecklingszonen 10 .
En av huvudorsakerna till omarbetningen av läroplanerna var otydlig‐
heten i betygssystemet. Olika tolkning och mängden lokala kursplaner har
åstadkommit stora skillnader i kraven på kunskaper. När utredaren talar om
likvärdighet i skolan relateras det till dessa skillnader i utvärdering av ele‐
verna kunskaper. Införande av tidigare nationella proven ska därmed öka
likvärdigheten i skolan. Likvärdigheten handlar dock inte enbart om betyg
utan också om vilket innehåll som finns i kursplanerna. När målstyrningen
infördes med de gamla läroplanerna gav de pedagogerna ett frirum att ut‐
forma undervisningen utifrån lokala förutsättningar och aktuella händelser.
Utredaren kom fram till att likvärdigheten äventyrades av alltför stort fri‐
rum och i de nya läroplanerna ligger en uppstramning av målstyrningen för
att ge mindre utrymme för lokala tolkningar. Kritiken mot otydligheten i
målen berör också mål som avser värdegrunden:
Likaså finns formuleringen att eleven ”har utvecklat förståelse för
andra kulturer” bland målen att uppnå. Det är oklart om det med
detta menas att eleven utvecklat förståelse varför t.ex. andra kultu‐
rer har sin historia och sina traditioner eller om det avses att eleven
utvecklat en medkänsla för andra kulturer. Den senare tolkningen,
om det är regeringens avsikt i Lpo 94, kanske mer hör hemma inom
ramen för de mål som anges under Normer och värden. En annan
Hörnqvist & Lundgren (1999) Ständigt Alltid. Stockholm: Skolverket
Vygotsky, L.S. (1978). Mind in Society: The development of higher psychological processes.
[Eds. M. Cole, V. John‐Steiner, S. Scribner and E. Souberman]. Cambridge, Massachusetts; d
är Harvard University Press.
9
10
9
oklarhet är vad som menas med ”andra kulturer”. Vilken kultur ut‐
går man då från? 11
I förordningen för de nya läroplanerna är därför denna skrivning
borttagen 12 . När värdegrundsfrågor också fanns med i kursplanernas mål
visade det sig, vid utredarens undersökning, kunna vålla problem då
elevens kunskaper skulle värderas. I många fall tangerade målen åsikter och
attityder:
Det kan ifrågasättas om det är lämpligt att värdegrundsmål från lä‐
roplanen på detta sätt ingår som betygsgrundande underlag. Dessa
handlar oftast inte om kunskaper i ämnet utan mer en bedömning
av en elevs uppförande eller attityder. 13
I förordningen för de nya läroplanerna ligger således värdegrunden från
Lpo94 och Lpfö98 fast 14 . Skillnaden kan ses i att de värden som ingår blir
handlingsinriktade och hålls isär från kunskapsmålen. Målen för värde‐
grundsarbetet är dock likalydande förutom att skolans strävansmål blir om‐
formulerat till skolans mål och preciserade. ”Skolan ska sträva efter att var‐
je elev utvecklar sin förmåga att göra och uttrycka medvetna etiska ställ‐
ningstaganden grundade på kunskaper och personliga erfarenheter” ersätts
med att ”Skolans mål är att varje elev kan göra och uttrycka medvetna etis‐
ka ställningstaganden grundade på kunskaper om mänskliga rättigheter och
grundläggande demokratiska värderingar samt personliga erfarenheter 15 ”.
Avsikten med den ändrade skrivningen är att tydliggöra vart eleven ska ha
nått och vilka kunskaper elever ska ha tagit till sig.
11
Andreasson, Ingela (2007). Elevplanen som text: om identitet, genus, makt och styrning i
skolans elevdokumentation. Diss. Göteborg: Göteborgs universitet, 2007
12
Utbildningsdepartementet: Förordning om läroplan för grundskolan, förskoleklassen och
fritidshemmet. U2010/5865/S
13
SOU 2007:28. Tydliga mål och kunskapskrav I grundskolan. Förslag till nytt mål‐ och upp‐
följningssystem. Stockholm: Fritzes offentliga publikationer, s. 94
14
Utbildningsdepartementet: Förordning om läroplan för grundskolan, förskoleklassen och
fritidshemmet. U2010/5865/S
15
Lgr11, s.9
10
Värdegrunden – sammanfattande belysning
I detta kapitel ges en sammanfattande beskrivning såväl av resultaten från
den empiriska studien av sju skolors värdegrundsarbete som av en textana‐
lys av hur intentionen med skolans demokratiska värdegrundsarbete ut‐
trycks i styrdokument och officiella texter. Studien belyses sammanfatt‐
ningsvis utifrån hur värdegrunden ges mening; samspel och interaktion; trygghet
och förståelse för den ande; styrning av det värdegrundande arbetet.
Värdegrunden ges mening
Det är unikt i världen att en stat utformar en särskild värdegrund för sitt
skolväsen. Värdegrunden som begrepp blev aktuellt för tjugo år sedan, i en
tid då globaliseringen av ekonomierna och kraven på rörlig arbetskraft till‐
sammans med en större kulturell och etnisk variation föranledde oro för
sammanhållningen i det svenska samhället. I en proposition från 1997 lyftes
då frågan om vad som skulle kunna utgöra grunden för en svensk identi‐
tet 16 och vari de svenska värdena bestod. Genom utropandet av värde‐
grundsåret 1999 riktade Utbildningsdepartementet fokus mot hur den
splittrade mångkulturella skolan skulle kunna enas omkring värden som
genom den västerländska historien vuxit fram som väsentliga för välbefin‐
nande och sammanhållning. Värdena kan härledas såväl från arbetarrörel‐
sens retorik som från det sekulärt humanitära och kristet religiösa arvet.
Konstruktionen av värdegrunden har också i hög grad tagit sin utgångs‐
punkt i internationella deklarationer och konventioner.
16
Regeringens proposition 1997/98:16. Sverige, framtiden och mångfalden – från invandrar‐
politik till integrationspolitik
11
Förhandling och omförhandling i praktiken
Problematiken med en fastslagen värdegrund, som så uppenbart står för
det goda, är att det goda svårligen kan definieras utan att avgränsas gent‐
emot sin motpol, det onda. I uteslutandet av det som inte räknas som gott
ligger i sig en risk att undertrycka åsikter och handlingar på ett sätt som
utövar ett slags symboliskt våld. Åsikter som räknas som liggande i margina‐
len av det som kan accepteras blir hotfulla mot de gränser som sätts upp
för försvaret av det goda. På de skolor vi besökt kunde vi i de yngre åldrarna
se att värdegrundsarbete var tämligen oproblematiskt och i samtalen om
att vara en god kamrat, visa hänsyn och acceptans blev dess värden inte
ifrågasatta. I de undersökta skolorna kunde vi däremot se hur tonåringar
ibland uppfattas som provocerande i värdegrundsarbetet när de goda vär‐
dena måste försvaras mot olika subgruppers attityder. För de vuxna i skolan
är det en utmaning att bevara den öppenhet som är en del av det definie‐
rade goda genom att bjuda in det hotfulla. Det är en svår uppgift lärare och
skolpersonal står inför, när de ska möta sådant som synbarligen strider mot
den sociala gemensamma innebörden i värdegrunden.
I de skolor som deltar i studien blir många gånger värdegrundens in‐
nebörd förgivettagen, som en självklar gemensam grund för mänsklig sam‐
varo. Det som avviker blir inte problematiserat. Insatserna riktas mot det
som upplevs hota det gemensamma och blir inte sällan fragmentariska eller
situationsanknutna utan att leda till vidare samtal om existentiella villkor. I
arbete med äldre elever såg vi en balansgång mellan att försvara de goda
värdena och samtidigt öppna för ifrågasättande utan att relativisera. Ge‐
nom att hålla öppet för en diskussion omkring hur innebörder skapas i vär‐
degrunden, på vems villkor och i vilka sammanhang, kan lärare och personal
nå närmare en gemensam förståelse. Våra resultat visar dock att det be‐
hövs en ledning som strukturerar skolans verksamhet på ett sådant sätt att
det lämnar utrymme för meningsutbyte. Sådana samtal rör sig oundvikligen
om existentiella frågor som kan omskaka och ifrågasätta sådant som är
väsentligt hos den enskilda läraren.
Värdenas oförytterlighet innebär att de ska gälla under alla omstän‐
digheter och inte kan förhandlas bort. Dessa värden visar sig dock kunna bli
12
ruckade i mötet med elevers olikhet. I skolorna var det ofta i dessa möten
som värdegrunden blev förhandlad och omförhandlad efter de möjligheter
skolan såg sig ha, när det gällde vissa individer eller grupper. Det kunde
gälla fördragsamhet med nedsättande språk bland yrkesprogrammens ele‐
ver, möjligheten att tillvarata och värdera erfarenheter och kunskaper från
elever och föräldrar med annan sociokulturell bakgrund än majoritetens
eller i förhållande till inkludering av elever som fått diagnosen Aspergers
syndrom eller hade svårigheter att nå skolans mål. Att inkludera alla elever
kräver nya sätt att organisera skolans verksamhet, nya didaktiska och peda‐
gogiska synsätt för att göra undervisningen tillgänglig för alla, oavsett social
kulturell bakgrund, erfarenheter eller funktionsnedsättning.
Men det finns i studien också exempel på hur dessa belägenheter blev
incitament för att göra värdegrunden till föremål för reflektion och förhand‐
ling. Händelser eller situationer som kunde upplevas som utmanande för
skolan föranledde då skolledning och lärare att begrunda de villkor som
skapas för att beakta bland annat delaktighet och likvärdighet.
I vår studie försöker samtliga skolor på olika sätt levandegöra demo‐
kratin på synliga konkreta plan. Det sker i språkandet, hur man talar om
varandra, i utnyttjandet av rummet eller hur privilegier fördelas. Det finns i
vår studie exempel på hur skolorna försöker problematisera hur det talas
om det som avviker från normen, hur elever får utrymme att mötas och hur
genus, social klass och kulturell tillhörighet blir synliggjorda i den dagliga
verksamheten. Vad som sedan sker är en organisatorisk fråga som emeller‐
tid också är nära knutet till samhälleliga strömningar. Framförallt i de högre
åldrarna visade det sig att samhälleliga strukturer fick genomslag i villkoren
för värdegrundsarbetet. Under gymnasieåren blir det särskilt tydligt hur
status‐ och löneskillnader som råder i samhället också bildar utgångspunkt
för tänkandet omkring vem som når framgång och får inflytande i skolan. I
de besökta gymnasieskolorna fann vi skillnader mellan de teoretiska och de
yrkesförberedande programmen främst i lärares förväntningar på eleverna
och i hur eleverna uppfattade delaktighet, rättvisa och lika värde.
13
Poesi och /eller retorik
Värdegrunden, såsom den står skriven i styrdokumenten behöver tolkas för
att kunna omsättas i skolornas vardag. I tolkningar och översättningar av
värdegrundens budskap kan man aldrig frigöra sig från sig själv, vare sig
man är politiker, personal eller elev i skolan. Innebörden i värdegrunden
formas i förhållande till den mångfald av begrepp och sammanhang som
möter oss i språk och språkspel i olika medier och styrdokument. Som ord
och meningar kan de ses som poesi 17 . Dess språk skapar värdebilder som vi
bär med oss. När värdegrunden förstås som läroplanernas poesidel kan de
fungera som något man lättare bär med sig, som en integrerad del översatt
i egna värdebilder där ens egen bakgrund och historia får plats.
Värdegrunden uppfattades i skolorna ofta som retoriskt tal 18 . ”Det är
bara nya ord på något som alltid funnits”, som en lärare uttrycker det i stu‐
dien. Det går emellertid inte styra en verksamhet som skolan utan en reto‐
rik, menar den politiske filosofen Laclau. Retoriska begrepp som styrande
måste vara öppna för att kunna fyllas med en socialt överenskommen inne‐
börd om något som skulle kunna vara bättre. Det finns dock en problematik
i att använda retoriska öppna eller tomma begrepp för politisk styrning. När
de ska användas som riktlinjer ger de liten vägledning om hur skolan ska se
ut när målet är uppnått 19 . Värdegrunden som en del av skolans styrning är
en del i en ständigt pågående demokratiseringsprocess, där förhandlingarna
om dess innebörd också blir en del av målet.
Vi kan i vår studie se att då lärare arbetar med värdegrunden som ett
pedagogiskt flöde blir värdegrunden levande i såväl det sinnliga som i det
medvetna. Ett sådant synsätt ligger också nära den bildningstanke som
genomsyrar värdegrunden och den sociokulturella synen på lärande, såsom
de definierades i förra lärarutbildningskommitténs betänkande ”Skola för
17
Andersson, B. (2001) Värdegrunden i ”poesi” och ”vardag”. Inblickar i poesins värld, i
styrandes domäner och i tidningarnas spegel. Rapport 2 från Värdegrunden, Göteborgs
universitet. Göteborg
18
Laclau, E. (2005). On populist reason. New York, NY: Verso.
19
Assarson, I. (2007). Talet om en skola för alla. Pedagogers meningskonstruktion i ett poli‐
tiskt uppdrag. Malmö: Lärarutbildningen, Malmö högskola
14
bildning” 20 . I pedagogiska möten blir då den känslomässiga relationen och
personliga närheten viktig liksom förmågan att möta de behov av erkän‐
nande som eleverna har för den kunskap, de erfarenheter och de tillhörig‐
heter de har. Arbetet sker i en kreativ process som kräver flexibilitet och
fantasi och bygger ofta på förnimmelser och intuition 21 .
Integrering eller separata moment
När värdegrunden levandegörs i de skolor vi besök sker det således i ett
sammanhang där dess poesi eller retorik blir föremål för reflektion och för‐
handling. Den manifesteras genom hur den tar sig uttryck i tal och handling.
I en inledande enkät från Skolverket svarade skolorna på hur de arbetade
med värdegrunden; om de huvudsakligen integrerade den i undervisningen
genom att lyfta ut och arbeta med den separat som livskunskap eller tema,
eller om de integrerade värdegrundsarbetet i hela skolans verksamhet.
Dessa kategorier var också en del av vårt urvalsunderlag. I studien av
skolornas praktik fanns det emellertid ingen samstämmighet mellan hur
skolorna svarat i enkäten om hur de sa sig arbeta och vad vi såg. Snarare
lutade det åt att svaren i enkäten stod för den person som svarat och i sko‐
lorna menade flertalet att de arbetade på alla de tre olika sätten varierat
och beroende på situation.
Vi kunde se att värdegrunden i skolornas verksamhet byggde på utta‐
landen och handlingar som självklara, som personbundna eller som allmänt
vedertagna. I något fall byggde den på en mer medveten kritisk hållning till
de samhälleliga sammanhang som den ingår i. När värdegrunden uppfatta‐
des som självklar riskerade den å ena sidan bli diffus för elever och föräldrar
och det fanns samtidigt en risk att den förringades. En kritisk granskning
och dekonstruktion skulle å andra sidan kunna medföra en destabilisering
av dess värden och öppna för krafter som inte är önskvärda. Det är i denna
SOU 1992:94. Skola för bildning: Huvudbetänkande med förslag till riktlinjer för det svens‐
ka skolväsendets utveckling. Stockholm: Allmänna Förlaget
21
Deleuze, G. & Guattari, F. (1994) What is philosophy? New York: Columbia University Press
20
15
balansgång som lärare befinner sig då de ska förhandla och omförhandla de
svåra frågor som ofta uppstår i skolans vardag.
Socialt konstruerade värden
I en forskningsöversikt om värdegrundsfrågor framhåller Lindgren 22 att frå‐
gor om skolans roll i demokratiseringen av samhället blivit tydligare i och
med att värdegrunden skrevs in i läroplanerna. Det har i sin tur medfört att
skolans roll i socialiseringsprocessen blivit mer medveten än tidigare. Vi
kunde i skolorna se hur lärare och skolledning betonade värdegrundsarbe‐
tet som en socialisering av eleverna in i samhället. Strävan efter gemen‐
samma värderingar är oundviklig för samhällsbildningen, men det är viktigt
att fundera över hur dominansen för ett visst synsätt skapas och hur de tar
sig uttryck i värdegrundens formuleringar. I vår studie var det främst i sko‐
lor med etnisk mångfald liksom i gymnasieskolornas yrkesförberedande
program som denna dominans kunde bli ifrågasatt.
På skolorna skedde ett medvetet arbete för att skapa en gemensam
skolkultur och en känsla av gemenskap. Genom olika aktiviteter strävade
skolorna efter att skapa trivsel och harmoni. Idén om en skola som kan ar‐
beta mot samma mål förutsätter att konflikter lyfts fram, att olikheter i
värderingar och önskemål hanteras när gemensamma regler och normer
utvecklas för verksamheten. Det fanns dock en benägenhet i skolornas vär‐
degrundsarbete att se konflikter som olyckliga snarare än möjliggörande.
I förarbetena framhålls att värdegrunden kan bli problematisk om den
ses som något som står över andra kulturers sätt att se det goda. När inne‐
börden i värdegrunden sågs som oberoende av trosuppfattning, kulturell
tillhörighet, social klass, genus eller funktionsnedsättning fanns en risk att
tolka elevers beteenden begränsat. I mångkulturella skolor såg vi exempel
där elever genom sina handlingar blev främmandegjorda. Att inte vilja möta
lärarens blick eller att som pojke uttrycka aversion mot flickor förklarades
med elevernas kulturellt främmande bakgrund. När eleverna inte uppfyllde
22
Lindgren, J. (2003). Värdegrund i skola och forskning 2001. Umeå: Värdegrundscentrum,
Umeå universitet.
16
de förgivettagna uttrycken för respekt och jämställdhet söktes orsaken i
deras tillhörighet medan andra, kanske närmre, tolkningar förbisågs. Bland
de pedagoger vi mötte fanns emellertid också de, som genom att diskutera
hur värdegrunden tillkommit kunde finna nya vägar som bidrog till att möta
variationen i elevers bakgrund, kunskaper och erfarenheter. En förståelse
för värdegrunden som socialt konstruerad i ett historiskt, politiskt och kul‐
turellt sammanhang gav en öppenhet inför samtal om andra sätt att närma
sig ställningstaganden i etiska dilemman.
Samspel och interaktion
Skolan som social och kulturell mötesplats, sett ur ett samhällsperspektiv,
utgör en grund för demokratiska möten mellan individer med olika bak‐
grund, erfarenhet och kunskap. Skoltiden har länge framstått som den peri‐
od i livet då människor möts över gränser.
Bland de skolor vi besökt ser elevunderlaget mycket olika ut. I friskolan
är elevernas sociala, ekonomiska och kulturella bakgrund tämligen homo‐
gen. Den deltagande skolan med en tydlig pedagogisk profil, dit också
många föräldrar söker för sina barn, har en mer heterogen sammansättning
och har också fått ta emot flera elever i behov av särskilt stöd från andra
upptagningsområden. Även i skolorna i förortsområdena skiljer det sig åt
där den mindre orten har en mer blandad elevgrupp än skolan i utkanten av
storstaden, som är starkt präglad av en låg andel elever med svenska som
modersmål. I området omkring den utpräglade landsbygdsskolan finns inga
valmöjligheter utan elevunderlaget formas av de inkomstmöjligheter som
finns i trakten. Landsbygdsskolan vi besökte har elever från såväl en in‐
hemsk minoritetskultur som elever där familjen nyligen kommit till Sverige.
Slutligen skiljer sig gymnasieskolorna åt så att skolan i närheten av storsta‐
den lockar de elever som kommer från omkringliggande landsbygden i hög‐
re utsträckning än de elever som bor i tätorten och vars föräldrar i större
utsträckning är högutbildade. Dessa elever har oftare sökt sig till storsta‐
dens mer prestigefyllda gymnasieskolor. Gymnasieskolan på landsbygden
17
har mer blandade elevgrupper eftersom upptagningsområdet täcker flera
kommuner, såväl mindre som större.
Social fostran, lärande och utveckling
Den sociala fostran som sker i skolan omfattar både överförande av rådan‐
de accepterade moraliska normer och gruppnormer som utvecklas i sam‐
spel mellan elever och grupper av elever. I studien framkom hur skolan som
socialt kontaktnät fick betydelse inte minst för de äldre elevernas socialisa‐
tion in i vuxenlivet. De vuxna i skolan fick olika roller för elevernas identifi‐
kation och kringpersonal som fältassistenter eller bibliotekspersonal kunde
få betydelse som personer som närvarande men inte involverade i bedöm‐
ningen av elevernas prestationer. Samtliga skolor var måna om att det skul‐
le finnas olika vuxna omkring ungdomarna och satsade på att involvera hela
skolans personalstab i det pedagogiska arbetet med ungdomarnas sociala
fostran.
En idé om EQ 23 , som ofta används i de skolor vi besökt, bygger på den
emotionella intelligensen som något man har i sig, får hemifrån i tidiga år
och som därför är bundet till personen. Samtidigt kopplas denna förmåga
till möjligheten att utveckla social förmåga. EQ blev ett mått på denna för‐
måga som skulle utvecklas. Då värdegrundsarbetet uppfattades ur detta
perspektiv fick det lätt fokus på att rätta till elevens yttre beteende så att
det blev accepterat.
En del av skolornas värdegrundsarbete hade formen av formaliserade
insatser ofta i samarbete med olika organisationer där användningen av
kamratstödjare var vanligt utan att deras roll blev problematiserad. En av
kuratorerna lyfte dock frågan om det ansvar som blev lagt på unga att fost‐
ra andra unga. Det kan synas viktigt här att de vuxna inte abdikerar utan ser
att fostransansvaret i slutänden till fullo ligger på dem. Det ansvar som
läggs på eleverna måste i hög grad vara medvetet och mycket väl övervägt
EQ är ett konstruerat mått på en persons förmåga när det gäller att kunna handskas med
egna och andras känslor, ha relationer
23
18
för att undvika dilemman för de elever som väljs till kamratstödjande funk‐
tioner, men också för att förebygga att resursstarka elever bildar norm för
hur alla ska bete sig.
I de skolor vi besökt uttrycker flertalet lärare och skolledning en strä‐
van att få samman det pedagogiska och det sociala uppdraget. Den bild‐
ningstanke som ligger i att knyta samman fostran och kunskapsförmedling i
en syntes framträder i mycket av skolornas arbete främst då värdegrunds‐
arbetet sker som pedagogiskt flöde. I de lägre åldrarna ses denna uppgift
som lättare än bland de äldre. Där blir det mer framträdande att de elever
missgynnas, som inte kan se meningen med skolans kunskaper och som inte
har det kulturella kapital som är rådande i skolan och som krävs för att bli
framgångsrik i samhället. Det är ingen lätt uppgift för lärare att förmedla
sådana kunskaper, färdigheter och värden som ger framgång i samhället
och samtidigt ta till vara och ge erkännande åt allas olika erfarenheter och
värderingar, även hos de elever som provocerar eller på annat sätt utmanar
skolans organisering av undervisning och lärande.
I våra samtal med barn och ungdomar framstår skolan som ett mycket
viktigt rum för att forma och få svar på den man är eller vill vara. Identitets‐
skapandet kan ses som ett vingligt skeende inom olika maktsfärer som ger
utrymme eller inskränker vem människan kan bli. En slutsats från samtalen
med eleverna är att en förändringsbenägen skola, där ämnena blandas med
estetik, förnimmelser och mellanmänskliga relationer också skapar utrym‐
me för glädje och utveckling. För eleverna var det variation, upplevelser och
närhet till bekräftande vuxna som framstod som betydelsefullt.
Den forskning som bedrivs inom det kommunikativa relationsinriktade
perspektivet (KoRP), 24 inom vilket samspelet mellan individ och miljö stude‐
ras, visar just på betydelsen av att ha ett samtidigt fokus på delaktighet,
kommunikation och lärande. Vid besöken på skolorna framkom att lärares
och elevers interaktion färgas av den sociala, historiska och rumsliga kon‐
texten och att deras språkliga och sociala handlingar skapade villkor och
Ahlberg.A. (2007) Specialpedagogik av igår, idag och imorgon. Pedagogisk forskning.12(2),s
84‐95.
24
19
förutsättningar för elevernas delaktighet och lärande vilket i sin tur kunde
få konsekvenser för värdegrundens gestaltning i praktiken.
Trygghet och förståelse för andra
Skolorna hade fokus på att eleverna skulle må bra och känna trygghet i sko‐
lan. De delar av värdegrunden som blev mest framträdande handlade där‐
för om lika värde i förhållande till kränkningar och mobbning. I samhällsde‐
batten har mobbning och oro på skolorna varit föremål för mycket debatt.
De sanktioner som numera kan riktas mot skolor som inte åtgärdar mobb‐
ning och kränkande behandling kan vara en av anledningarna till att lärare
och skolpersonal så snart hänvisar till kränkningar och mobbning då värde‐
grunden förs fram. En annan anledning kan vara att skolans verksamhet
måste fungera socialt för att skapa möjligheter för lärande. I de olika situa‐
tioner som uppstår, bemödar sig pedagogerna för att organisera undervis‐
ningen så att den fungerar i mening av att skapa arbetsro.
Vi såg i skolorna en risk att lärare, i sin pressade arbetssituation, ser
mer till tillfälliga lösningar på sådana konflikter som hindrar verksamheten,
än arbetar med reflektioner och deliberativa samtal som tar tid och utrym‐
me från elevernas kunskapsinhämtning. De tillfällen till deliberativa samtal
som vi såg under våra besök ägde oftast rum inom ett tema och tog då sin
utgångspunkt i en film, tidningsartikel eller teaterföreställning som aktuali‐
serade något av värdegrundens värden. Lärare och personal framhöll att de
har få möjligheter att samtala om sådant som går utöver att få det dagliga
att fungera. Ofta har det visat sig i gjord forskning att det blir organisations‐
frågor som hamnar i fokus vid gemensamma personalmöten snarare än
pedagogiska eller värdegrundande frågor 25 . De samtal om skolans värde‐
grundsarbete som förekom mer organiserat skedde främst i särskilt utsedda
grupper. Ansvaret för värdegrundsarbetet var i de studerade skolorna ofta
Ahlberg, A. (1999). På spaning efter en skola för alla. Göteborg: Institutionen för pedago‐
gik och didaktik, Göteborgs universitet.
25
20
utlagt på arbetsgrupper och ibland initierade av någon händelse i skola eller
omvärld. Dessa grupper visade sig kunna fungera utmärkt under några år
medan eldsjälar ledde arbetet och den initierande frågan var aktuell. Utma‐
ningen ligger däremot i att skapa ett ansvar som håller över tid och även
när nya frågor kräver andra former för arbetet och eldsjälarna gått över till
andra uppgifter.
De yngre barnens idé om värdegrunden handlade ofta om att vara
snälla mot varandra, må bra, inte vara taskig osv. Men samtalen gick också
ut på att eleverna skulle säga något om sig själva, om vad de är bra på, vad
de är intresserade av och vad de vill bli bättre på. Det är också sådana upp‐
gifter som lyfts i de kommersiella materialen. Fara med sådana uppgifter att
svaren mer går ut på att anpassa sig än att ta för sig, vara nyfiken, ifrågasät‐
tande och utmanande mot det förgivet tagna, sådant som skulle gynna
samtal omkring de värden som skolan vill enas omkring. För de äldre ele‐
verna kunde vi se hur den anonymitet som blir möjlig med ny teknik öppnar
för andra sätt att arbeta med frågor om mobbning och kränkningar. Det
som sker i den virtuella världen har dock i högsta grad följder också för hur
eleverna är mot varandra i den reella. Över huvud taget skapar nya medier
och inte minst gymnasieskolornas satsningar på en dator åt varje elev nya
utmaningar och behov av samtal omkring etik på nätet.
Flertalet av våra besökta skolor använde sig av någon utomstående
kommersiell organisation för att få utbildning, tips och redskap. Vanligast
var organisationen Friends där skolorna betalade en årlig mindre avgift för
support medan deras utbildningar betingade en betydligt högre kostnad.
Dessa organisationer inriktade sina åtgärder såväl på förebyggande arbete
som på kontinuerligt underhåll genom tidskrifter och hemsidor med nya
kunskaper och idéer. I de skolor som besöktes såg det olika ut avseende hur
mycket av dessa organisationers material som användes för förebyggande
respektive ad hoc insatser. Liksom skolans arbetsplaner fanns en risk att de
pärmar med metodinspiration som fanns blev liggande och kom fram en‐
bart i situationer då något hände. På någon av skolorna fanns lärare som
ifrågasatte värdet av vad de betraktade som tipskataloger och menade att
dess främsta förtjänst kunde ses i att samla eleverna för att göra något an‐
21
nat än det de brukade och därmed få möjlighet att upptäcka andra sidor
hos varandra.
I strävan efter förståelsen för den andre, det främmande och annor‐
lunda, blev arbetet i skolorna i studien mer förebyggande. Mycket av detta
arbete skedde i form av förståelse för det främmande utifrån det egna kul‐
turarvet. En vanlig strategi i skolorna var att utgå från det igenkännbara för
att närma sig det främmande. Det finns dock vid ett sådant tillvägagångs‐
sätt en risk att kolonisera den andre och se det främmande utifrån en etno‐
centrisk ståndpunkt. Filosofer som Arendt 26 och Lévinas 27 framhåller i stället
vikten av tillåta oss bli desorienterade av den andre respektive acceptera
den asymmetri som uppstår i mötet med det annorlunda. Det är genom att
se det genuint annorlunda som sinne och tanke vidgas. I skolornas arbete
med kulturella skillnader såg vi hur skolor lyfte såväl sådant eleverna kände
igen sig i för att minska skillnaderna som det främmande, det som var an‐
norlunda och obekant. Det blev då en balansgång mellan att respektera det
främmande i det andra men ändå inte göra det så excentriskt att det kunde
få motsatt verkan.
En så kallad andrafiering sker inte enbart i förhållande till andra kultu‐
rer utan kan också gälla för elever som tillhör en annan grupp. Detta fram‐
kom i studiens gymnasieskolor där arbetet med att överbrygga gränser
mellan olika program stod i fokus. De, som i några av skolorna blev främ‐
mandegjorda i det tysta, var framförallt de särskoleelever eller elever med
diagnosen Asperger, som placerats i särskilda lokaler. Från de andra elever‐
nas sida sågs dessa elever som isolerade, samtidigt som det fanns en före‐
ställning om att det var oundvikligt att det skulle vara så för deras eget bäs‐
ta.
26
Arendt, H. (2004). Mellan det förflutna och framtiden: åtta övningar i politiskt tänkande.
Göteborg: Daidalos.
27
Lévinas, E. (1999). Alterity and Transcendence. London: The Athlone Press.
22
Ojämlikhet och utanförskap
Samhälleliga strukturers genomslag i skolorna visar sig i vår undersökning
bli allra tydligast när eleverna blir äldre och framför allt i gymnasieskolornas
olika program. Här är också eleverna på väg ut i den vuxenvärld där skillna‐
der i sociala och ekonomiska villkor blir framträdande i arbetsmarknaden.
Det finns en önskan om att skolan ska lösa samhälleliga problem och att det
med skolan ska kunna skapas ett annat och bättre samhälle. Det ligger dock
en svårighet i att lösa utomorganisatoriska problem inomorganisatoriskt
och att i skolan motverka samhällelig ojämlikhet. Från gymnasieskolornas
skolledning och lärare var det en uttalad önskan att arbeta gränsöverskri‐
dande och ge alla program likvärdig status. Men för eleverna på de yrkesin‐
riktade programmen var barriärerna märkbara. Eleverna på de teoretiska
programmen såg dock inte gränserna lika tydligt.
Det kan finnas en risk att skolan skapar utanförskap för vissa elever i
sin strävan efter att göra den till en social mötesplats, om lärare inte tar
hänsyn till de maktförhållanden som råder 28 .
Styrning av det värdegrundande arbetet
I samband med införandet av den mål‐ och resultatstyrda skolan har beho‐
vet att tolka skolans styrdokument till den lokala nivån ökat. De mål och
direktiv om värdegrundens normer som finns formulerade på den nationel‐
la nivån ska översättas och förverkligas i skolvardagen. Föreliggande studie
29
liksom även tidigare forskning visar emellertid att ett sådant linjärt sam‐
bandstänkande mellan statliga styrdokument och reell skolverksamhet inte
fungerar fullt ut. Skolan påverkas av en mängd faktorer alltifrån samhällsut‐
veckling till den enskilde elevens situation vilket innebär att komplexiteten
Ibid
Se Colneryd, G (red) (2004), Skolans moraliska och demokratiska praktik: Värdepedagogis‐
ka texter I. Linköping: Linköpings universitet. Institutionen för beteendevetenskap. Thon‐
berg, R. (2006). Värdepedagogik i skolans vardag: interaktivt regelarbete mellan lärare och
elever. Linköping. Linköpings universitet. Institutionen för beteendevetenskap.
28
29
23
är mycket omfattande. Även den enskilde lärarens personliga värderingar
har inflytande på undervisningen. Detta innebär att skolans värdegrundar‐
bete inte utan vidare kan anges i riktlinjer på den nationella nivån utan be‐
höver översättas och implementeras i den lokala skolverksamheten.
Värdegrundens implementering i flera led
Resultatet från denna studie visar att implementeringen av styrdokumen‐
ten sker via förhandlingar och omförhandlingar på olika nivåer i skolprakti‐
ken och att skolledningen har en nyckelposition för att dessa förhandlingar
ska bli verkningsfulla. Skolledningen fungerar då som ett mellanled mellan
de statliga intentionerna, huvudmannens strategier (kommun eller friskola)
och den lokala skolans värdegrundsarbete. Att skolledningen driver ett
medvetet och strategiskt värdegrundsarbete som också är processinriktat
blir betydelsefullt. Skolorna använder även operativa redskap i detta arbe‐
te som exempelvis verksamhetsplaner, utvecklingssamtal, IUP, kvalitetsre‐
dovisningar och olika typer av reflektionssamtal 30 . Resultatet pekar på att
när skolledningen förenar dessa teknologier på olika arenor till ett pedago‐
giskt flöde genomsyras verksamheten i alla led (från skolchef ‐ rektor ‐ lära‐
re ‐ elev ‐ föräldrar) mot ett värdegrundsarbete som stabiliseras i verksam‐
heten. Skolan blir då medskapare till en diskurs där värdegrundsarbetet blir
en del av kärnverksamheten i skolan. Arbetet med värdegrundsfrågorna
står således inte för sig och lever sitt eget liv utan genomsyras i skolan som
en del av den pedagogiska idén.
Konkret innebär det att skolan väver samman utbildningsteknologin,
skolans pedagogiska idé och kvalitetssäkringen i en modell för att skapa ett
enat värdegrundsarbete. Varje skola understryker därmed en gemensam
norm där dokumentation och kvalitetsarbete är teknologier som blir in‐
byggda i kärnverksamheten och som tillsammans med skolans pedagogik
gör praktiken mycket målstyrd. Arbetet med värdegrunden blir således en
del av kärnverksamheten vilket undanröjer risken att detta arbete blir ett
För vidare läsning se Latour, B. (1998). Artefakternas återkomst. Ett möte mellan organisa‐
tionsteori och tingens sociologi. Stockholm: Nerenius § Santérus Förlag.
30
24
moment som kommer att stå vid sidan av själva undervisningen och läran‐
de.
Skolvardagens oändliga komplexitet
En organisation är de personer som ingår i den. Skolan inrymmer människor
med många olika bakgrunder, intressen, kunskaper och erfarenheter som
bildar ständigt föränderliga nya komplexa mönster. Organisationsteoreti‐
kern Stacey menar att människors handlande sker i ett sammanhang där
påverkansfaktorer slumpartat reagerar med och mot varandra i olika möns‐
ter, som aldrig kan förutses 31 . Innebörden i skolans värdegrund blir till i
sociala konstruktioner på varje skola, i olika sammanhang och situationer.
Varje social konstruktion visar en sådan komplexitet att det aldrig går att
förutsäga konsekvensen av en förändring. Det finns alltför många oförut‐
sägbara faktorer i den reaktion som startar när något förändras och andra
faktorer måste anpassas. En förändring sker inte mekaniskt som en enkel
relation mellan orsak och verkan i ett linjärt förlopp, menar Stacey. I stället
skapas reaktioner som fortplantar sig och ger upphov till nya oförutsebara
konsekvenser. Som styrinstrument är läroplanerna en del i en sådan kom‐
plexitet där processer kan startas och skapa reaktioner som bildar nya sätt
att tala och handla men där svårigheten ligger i att genom en linjär styrning
få organisationen att följa. Människors handlande bildar komplicerade,
instabila mönster av reaktioner på synliga, såväl som osynliga faktorer. Vär‐
degrundsarbete kan lyckas om skolorna är medvetna om komplexiteten och
håller öppet för ständig förhandling och omförhandling av innebörden i de
värden som ska omsättas i en föränderlig praktik. De värden skolan och
samhället vill värna måste anpassas och omgestaltas utifrån de situationer
och möten som uppstår i stunden och det är själva öppenheten i samtalet
som bildar grogrunden för möjligheten att få värdegrunden att spira.
31
Stacey, R. (2001). Complex Responsive Process in Organazations. Learning and Knowledge Creation. London: Routledge
25
Värdegrunden i sju skolor
Läroplanerna såsom de slutligen utformats som styrande dokument möter
pedagogerna som text. Texterna måste tolkas av lärare enskilt såväl som
tillsammans, för att få betydelse för det vardagliga arbetet i skolan. Denna
tolkningsprocess involverar de enskilda lärarnas olika erfarenheter och kun‐
skaper och sker i ett socialt sammanhang. Det handlar således om en
mängd relationer på och mellan olika nivåer. Hit hör exempelvis relationer
mellan aktörer i olika språkliga sammanhang som bygger upp den sociala
praktiken, men också relationer mellan skolan som institution och samhäl‐
let i övrigt. Kärnan i den här studien är att söka förståelse för mänskliga
handlingar och samspel i relation till kontexter och olika kontextuella vill‐
kor.
I denna studie av praktiken riktas således ljuset mot hur lärare, föräld‐
rar och elever ger betydelse åt de värden som formuleras i värdegrunden.
Den meningsskapande processen sker dels språkligt, något som vi avsåg att
blottlägga i intervjuer och samtal, dels i de handlingar som sker i formella
och informella situationer i skolans olika miljöer. Den normativa makt som
ligger underförstått i ord som god innebär att insamling av materialet mås‐
te ske utifrån vetskapen om den känsliga anpassning till det förmodat kor‐
rekta som kan finnas i utsagor och berättelser.
Intressant för studien har också varit att undersöka hur elevers bete‐
enden värderas i det praktiska värdegrundsarbetet, utifrån hur normer ska‐
pas, hur dolda eller synliga belöningsstrategier används och hur rutiner och
upprepade handlingar blir uttryck för självklara, men osynliga, tolkningar av
etiska ställningstaganden.
Värdegrundsfrågor har fått en växande betydelse för ungdomars socia‐
la sammanhang och identitetsskapande. I studien var det därför också be‐
tydelsefullt att undersöka hur värdegrundsfrågor påverkar olika grupper av
barn och ungdomar som kan löpa risk att bli marginaliserade i samhället.
26
Individens självförståelse kan, vid sidan av kognitiva kunskaper och färdig‐
heter, vara avgörande för möjligheterna att kunna delta i samhället utifrån
en demokratiaspekt. Skolan har då en viktig roll som identitetsförmedlare.
Identitet blir därför ett centralt begrepp i studien. Inom bland annat post‐
modern teoribildning (t.ex. Hall 32 ) antas att identiteter utvecklas i samspel
med omgivningen, utifrån samhälleliga och ideologiska krav och önskningar.
Barn och unga ställs inför såväl uttalade som dolda krav och förväntningar
på sig själva som individer. I dag är individualism ett honnörsord och den
enskildes valmöjligheter kan tyckas oändliga, men samhället, familjen,
marknaden, skolan och olika kamratgruppen styr och begränsar. Individen
rör sig mellan olika sammanhang och identiteten måste delvis anpassas
efter tillfälliga behov. Identitetsskapande är därmed en ständigt pågående
process i alla sammanhang, inte minst i skolan 33 .
Identitet hänger ofrånkomligen samman med individens könstillhörig‐
het, etnicitet och sociala bakgrund. Skolans uppdrag i dag innebär att han‐
tera hela variationen av elevers olikheter. De professionellas attityder och
förståelse av skolans värdegrund, och hur de arbetar med och gestaltar
dessa frågor i undervisningen, blir därför betydelsefull också för elevers
identitetsutveckling.
I studien fokuseras samspelet mellan skolan som institution, skolan
som social praktik och elevers olikheter. Det har därvid kopplingar till det
kommunikativa relationsinriktade perspektivet, KoRP 34 , som är framvuxet ur
empiriska studier där kommunikativa handlingar på individ‐, grupp‐, skol‐
och samhällsnivå studeras. Inkluderings‐ och exkluderingsprocesser står
centralt och forskningsintresset innefattar såväl studier av processer som
leder till marginalisering, stigmatisering och exkludering som processer som
Andreasson, I. & Asplund Carlsson, M. (2009). Elevdokumentation i skolan. Stockholm:
Liber.
34
Ahlberg.A. (2007) Specialpedagogik av igår, idag och imorgon. Pedagogisk forskning i Sve‐
rige 2007. 12(2), s. 84–95.
33
27
leder till delaktighet och gemenskap. Undervisningsmiljön studeras utifrån
samspelet mellan individ och miljö samt villkor och förutsättningar för del‐
aktighet, kommunikation och lärande. Dessa tre processer har en intern
relation, dvs. är sammanflätade och bildar ett ”integrativt fält” 35 . Hur vär‐
degrunden införlivas i skolans verksamhet framstår i detta perspektiv som
avgörande för lärande och för individens möjligheter att delta och kommu‐
nicera i skola och samhälle.
Ett preciserat syfte för studien i skolorna är att belysa hur professionel‐
la, elever och föräldrar uttrycker sig och resonerar om värdegrundsarbetet
som en grundläggande utgångspunkt i skolans uppdrag. Vidare är syftet att
ge en bild av hur värdegrunden kan ta sig varierande uttryck i skolors prak‐
tik.
Beskrivning av skolorna
I det följande görs en kort beskrivning av de skolor som ingått i studien
samt de dokument som vi tagit del av. Skolornas dokument ger en officiell
bild av hur värden beskrivs och ges mening och vi har i olika utsträckning
tagit del av sådana. Det innebär inte att de dokument som beskrivs nedan
är samtliga dokument som respektive skola arbetar med, utan det är de
som har använts som utgångspunkt för intervjuer och samtal med skolleda‐
re och personal.
Skola A
Skola A ligger i ett välsituerat område där de flesta boende är tjänstemän.
Skolan startade 2004 och där finns barn från 1 till 16 år, vilket också är en
pedagogisk idé (”den röda tråden 1–16”). Det finns en mångfald av kulturer
på skolan, även om den västerländska kulturen är dominerande. De doku‐
ment som vi tagit del av i denna skola är bland annat likabehandlingsplan,
handlingsplan för att motverka mobbning och kränkande behandling samt
Ahlberg, A. (2007). Specialpedagogik av igår, idag och i morgon. Pedagogisk forskning i
Sverige 2007. (12)(2), s. 84–95.
35
28
jämställdhetsplan ur ett genusperspektiv. På individnivå arbetar skolan med
individuella utvecklingsplaner och loggböcker, och skolan ser elevdokumen‐
tationen som ett pedagogsikt verktyg för att nå skolans mål.
Skola B
Skola B är en fristående skola som startade sin verksamhet 2008. Skolan är
belägen i ett nybyggt område med företrädesvis villor och radhus. De flesta
föräldrarna är runt 30–35 år och välutbildade. Få elever har föräldrar från
icke‐västerländska kulturer. I dag har skolan en verksamhet för barn från
förskolans tidiga år till år 3 och där arbetar cirka 20 pedagoger. Denna skola
arbetar med en vittgående dokumentation, som planer och hjälpredor för
verksamheten, men de arbetar även med pedagogisk dokumentation som
metod. Exempel på dokument vi tagit del är likabehandlingsplan, verksam‐
hetsplan samt olika broschyrer och elevers planeringsböcker.
Skola C
Skola C ligger i en medelstor stad, och i stadsdelen som består av flerfa‐
miljshus bor människor med ursprung i olika delar av världen. Skolan har
verksamhet från förskoleklass till år 6. De dokument som vi tagit del av på
skola C är bland annat likabehandlingsplan, kvalitetsredovisning, informa‐
tionsbroschyrer, skolans webbplats och webbfilmer om skolans verksam‐
het. Informationsbroschyrerna beskriver bland annat hur skolan arbetar
med att integrera skolans olika verksamheter i linje med grundläggande
värden som hälsa, lärande och mångfald.
Skola D
Skola D har elever från år 6 till 9, och är belägen i en mindre kommun i en
del av landet där det är långa pendelavstånd till tätorterna och ont om ar‐
bete. Vid ingången till skolan finns ett kafé och i en anslutande byggnad har
gymnasieskolan och särskolan sina lokaler. Där finns även ett kombinerat
folk‐ och skolbibliotek. Skolan präglas av att många elever har sitt ursprung i
en lokal minoritetskultur, men där finns också elever från kulturer i Asien
29
och nordiska grannländer. De dokument som fanns tillgängliga vid vårt be‐
sök på skola D var dels en kvalitetsredovisning, dels en likabehandlingsplan.
Skola E
Skola E är en förortsskola där få av eleverna har föräldrar som är födda i
Sverige. Innanför skolans huvudingång hänger en bonad med välkomnande
ord på många olika språk och foton på lärare och de olika klasserna. Över‐
allt på väggar, i gångar och i de allmänna utrymmena finns elevers olika
alster upphängda eller arrangerade i vackra montrar. Fritidslokalerna ligger
i en av huskropparna sammanfogad med klassrummen för de lägre åldrar‐
na. Här finns ett rikt utbud av dokumentation, men det är främst i några av
handlingarna som det förekommer kopplingar till värdegrunden såsom den
uttrycks i läroplanerna. Dessa är kulturplan, arbetsplan, likabehandlingsplan
och kvalitetsredovisning.
Skola F
Skola F är en gymnasieskola i utkanten av en större stad. Byggnaden är en
omgjord industrilokal och har en okonventionell öppen arkitektur med sto‐
ra utrymmen för möten och utställningar. Eleverna i upptagningsområdet
bor mestadels i småhus, ofta på landsbygden och i villor, men i mindre ut‐
sträckning i hyreshus. Skolan erbjuder såväl teoretiska som praktiska pro‐
gram. Den har också en särskild klass för elever som har fått diagnosen
Aspergers syndrom. På denna skola var det de teoretiska programmen som
kom i centrum för vår undersökning. I skolans broschyr över de olika gym‐
nasieprogrammen framhålls den ämnesövergripande inriktningen för att
främja bildning i lärandet. Förutom broschyren tog vi också del av en lika‐
behandlingsplan och kommunens policy för värdegrundsarbete.
Skola G
Skola G är en gymnasieskola som ligger i en mindre tätort med ett upptag‐
ningsområde över kommungränserna. På skolan finns såväl teoretiska pro‐
gram som praktiska. Skolan har också särskilt utformade program med
riksintag som inriktning mot idrott och ett teknikprogram med specialin‐
30
riktning. För vår undersökning är det byggprogrammet och omvårdnads‐
programmet som fokuseras. I denna skola mötte vi en rad olika planer som
kunde kopplas till värdegrundsarbetet såsom livskunskap, värdegrundsplan
och plan för likabehandling och mot diskriminering, trakasserier och krän‐
kande behandling.
31
Att arbeta med värdegrunden i ord och hand
ling
Utifrån de intryck vi fått av intervjuer och observationer har materialet be‐
arbetats och analyserats i en tolkande forskningsansats. I analysen har vi
identifierat och lyft fram aspekter av innehållet som kännetecknar olika
fokuserade områden. Därvid har fyra överordnade förhållningssätt stigit
fram, vilka kan sägas karaktärisera hur värdegrunden tolkas och hur arbetet
med värdegrunden gestaltas i skolans praktik. I det följande beskrivs dessa
olika förhållningssätt.
• Värdegrunden som vedertagen
Värdegrunden finns och påverkar i skolan, men utan att dess symbolspråk
ges gemensam medveten mening. När den gestaltas i handling blir den hän‐
förd till något som finns som ett självklart sätt att bete sig. Den kan synas
vara nedärvd och framstår oftast som personbunden.
• Värdegrunden som formalisering
Värdegrunden blir tydlig genom formella metoder, arrangerade möten och
rutiner. Samtidigt förhandlar och omförhandlar man värdegrundens
innehåll. En gemensam strävan efter något som skulle kunna vara bättre
får bäring i de redskap och metoder som används. Insatserna är fragmenta‐
riska eller anpassade efter skolans förutsättningar.
• Värdegrunden som pedagogiskt flöde
Värdegrunden är omsatt i ett ständigt flöde av kreativt och involverande
handlande i ett processinriktat arbete. Verksamheten blir oupphörligen
föremål för prövning och omprövning i relation till väsentliga värden. Rela‐
tionerna kommer i fokus såväl mellan skolans elever, personal och skolled‐
ning som med föräldrar och omgivande samhälle.
•
32
Värdegrunden som interaktion mellan skola och samhälle
Värdegrundsarbetet i skolan påverkas av de strukturer som råder i det om‐
givande samhället, där demokrati relateras till samhälleliga händelser och
maktmönster. Vidare framkommer de diskurser som gäller för klass, kön,
etnicitet och funktionsnedsättning. Utrymmet för skolan som socialiserande
institution liksom ett rum för lärande påverkas av samhälleliga ramar.
De fyra förhållningssätten utesluter inte varandra utan kan snarare ses
som sammanflätade. Om värdegrundsarbetet i en skola i stor utsträckning
sker som ett flöde, kan samtidigt vissa delar vara formaliserade. På flera av
skolorna skulle till exempel beskrivningarna i intervjuer och observationer
av skolans miljö passa in under både rum för växande och pedagogiskt flö‐
de, men av analytiska skäl har data från denna fallstudie placerats in under
de rubriker som närmast kan sägas tolka de innebörder som framkommer.
Värdegrunden som vedertagen
Inom förhållningssättet att värdegrunden är vedertagen finns exempel på
hur idén om värdegrunden påverkar men inte tydligt blir framlyft eller ut‐
tryckt i dess symbolspråk. När värdegrunden ska översättas till handling
utan att bli problematiserad framstår den som en oomstridd sanning. De
olika innebörderna i den blir då svåra att formulera på ett medvetet plan, så
att de kan granskas och värderas. Värdegrunden blir ofta ett attribut till den
enskilda personen och kan då finnas i högre eller lägre grad. Nedan redovi‐
sas hur värdegrunden i skolans arbete kan betraktas som självklar och elev‐
bunden respektive lärarbunden och ofta moraliserande.
Självklar
Att tänka gott och göra gott mot andra är en del av den etik och moral som
de flesta oreflekterat ansluter sig till. Skolorna använder sig av olika meto‐
der för att problematisera vari det goda grundas och därigenom göra det
synligt. En grupp gymnasieelever funderade över hur skolan förmedlat vär‐
degrunden.
33
‐
‐
Vi tittade på en film en gång och man kunde koppla det till filmen.
Jag tycker det funkade bra. Man fick lite mer hum om vad det hand‐
lade om. (elever, skola G)
Det diffusa i innebörden blir igenkännbart när det konkretiseras i film. Att få
ett hum om vad det handlar om innebär dock inte att värdegrunden blir
något levande eller ständigt närvarande i handling. Värdegrunden får inte
sällan mening som ett nytt ord för något som alltid funnits och ett sam‐
lingsbegrepp för andra messianska 36 ord som jämlikhet och rättvisa. Sådana
begrepp får mening som en del av den uppfostran alla barn förväntas få
med sig tidigt i livet. I samtal med en föräldragrupp diskuteras värde‐
grundsarbetet. Där framkommer hur föräldrar ger begreppet sin innebörd:
‐
Det är ju egentligen vanligt folkvett, men det handlar ju om hur lä‐
rarna lyckats förmedla det till barnen.
Jag tycker det viktigaste är att barnen har respekt för varandra, det
är det viktigaste.
Jag hävdar att vi som föräldrar har en jättestor del i skolans värde‐
grund. För vi måste ha det hemma också. Det är väl inte bara i sko‐
lan som det finns en värdegrund. (föräldrar, skola A)
‐
‐
Här blir värdegrunden likställt med ”vanligt folkvett” där respekt blir ett
nyckelbegrepp. Värdegrunden ska inte bara förmedlas av skolan, utan det
är en uppgift som ska delas med hemmet. En av föräldrarna framhåller
emellertid senare i samtalet att skolan är en viktig arena där personalen lär
eleverna hur man ska bete sig:
‐
Det kanske inte bara handlar om skolans arbete, men det är viktigt
att vi som medmänniskor inte tillåter vad som helst. Det handlar
om all personal i skolan. Det är många vuxna som är en del av bar‐
Messianska ord bygger på den franske filosofen Derridas analys av Messiasmyten och idén
om människors behov av och längtan efter att något bättre ska komma. Innebörden i sådana
uttryck måste alltid vara öppna för förhandling och omförhandling. Om dess innebörd slås
fast av en dominerande grupp riskerar de i stället att bli förtryckande.
36
34
nens vardag – husmor och vaktmästare är ju väldigt viktiga. (föräld‐
rar, skola A)
Föräldrar lyfter gärna fram det medmänskliga och det mellanmänskliga i det
värdegrundande arbete där alla ska räknas. De kopplar värdegrunden till
hur man beter sig, utan att specificeras närmre än att man inte kan tillåta
”vad som helst”. Hur barnen beter sig ska komma inifrån och inte vara be‐
roende av om de blir sedda av vuxna. Tryggheten blir i talet om det värde‐
grundande arbetet en grundförutsättning som genomsyrar intervjuerna
med såväl lärare, skolledning som föräldrar. Trygghet sätts också ihop med
empati:
‐
Empati och medkänsla är det viktigaste, det är utgångspunkter. Se‐
dan utgår vi därifrån med reflektion och trygghet och sånt. Kan du
få eleverna att känna empati och förstå innebörden av det så tror
jag att du får allt det andra.
Så har vi det här med trygghet och självkänsla också. Om de litar på
oss och sina kamrater så kan man utveckla och lära sig empati.
Trygghet är en förutsättning för att kunna lära sig.
Det kan vara svårt det här med empati, man har olika förutsätt‐
ningar då man jobbar. Det går in i varandra, att de känner sig trygga
så kan man utveckla empati. (lärarsamtal, skola A)
‐
‐
När värdegrunden inte får mening i sig kopplas den i en del skolor till ele‐
vernas empati. Men såväl empati som trygghet blir vaga begrepp som för‐
väntas ge varandra ömsesidig mening. I citatet ovan diskuteras empati och
trygghet som varandras förutsättningar. Trygghet behövs för att utveckla
empati och för att kunna lära sig, och blir då centralt för skolans arbete
enligt dessa lärare.
Vad som sker i skolan hänger mycket samman med elevernas ålder, vil‐
ket gör att åtgärderna måste se olika ut. Att mobbning är oacceptabelt ses
som självklart av yngre elever, men när elever på ett yrkesförberedande
program talar om mobbning är tonen mer uppgiven:
35
‐
Om man blir mobbad så får man nog själv ta tag i det. Jag tror inte
det är någon som går till läraren.
Om man själv ser någon, alltså man gör nog ingenting. Man sätter
sig själv i dåligt läge.
Är det en kompis så hade man nog gått emellan, men är det någon
man inte känner så hade man nog inte brytt sig.
Jag tror aldrig man kan komma åt det.
Det kommer nog alltid att finnas. Jag tror det. (elever, skola G)
‐
‐
‐
‐
För tonårselever är tillvaron mer komplex och rädslan för att hamna utanför
ungdomarnas gemenskap är stor. Det är lätt att bli utpekad men också
stigmatiserad. Också den elev som solidariserar sig med en utsatt elev riske‐
rar bli stigmatiserad och utestängd. Den här skillnaden lyfts också av en
rektor som har såväl elever i lägre åldrar som högstadieelever inom sitt
ansvarsområde:
‐
När man pratar värdegrund på låg‐ och mellanstadiet är det lätt.
När man pratar på högstadiet är du inne på tabubelagt område. Då
är det mycket, mycket, mycket svårare. Därför att du blir så mycket
mer provocerad av de stora barnen. (rektor, skola E)
Värdegrundsarbetet får således olika karaktär och möts på olika sätt av
eleverna beroende på vilken årskurs de går i. När ungdomar skapar sub‐
grupper hotas självklarheten i värdena och deras attityder upplevs som
provocerande. På den högstadieskola som tillhör rektorsområdet men är
belägen på ett annat område har det varit ständiga problem med oro och
kriminalitet. Den utmaning det innebär att här lyfta värdegrundsfrågor visar
att dessa värden inte alltid uppfattas som självklart av ungdomarna:
‐
Värdegrunden finns som någonting självklart, men samtidigt som
något som inte fungerar i verkligheten för de här eleverna. De är
medvetna om att det inte är förenligt med värdegrunden att inte
reagera när någon mobbas, men samtidigt finns det andra normer
som för dem är viktigare. (rektor, skola E)
36
Andra värderingar har utvecklats hos de elever som redan riskerar att mar‐
ginaliseras och som har funnit sin identitet inom olika subgrupper utanför
samhället. Genom att integrera högstadiet i en F–6‐skola ville denne rektor
dra fördel av det goda värdegrundsarbete som uträttades bland de yngre
eleverna. Samtidigt är värdegrunden som förgivettagen i sig ett problem i
mötet med elever som så totalt utmanar de värden som är socialt accepte‐
rade. Det krävs mognad och mod att öppna sig för samtal om värderingar
som går så uppenbart emot det som samhället står för oavsett om det gäll‐
er kriminalitet, rasism eller homofobi.
Det vedertagna och självklara kläs inte alltid i läroplanernas symbol‐
språk, utan genom beskrivningar av den konkreta situationen och de elever
som går på skolan. En skola lyfter fram kommunikationens betydelse, både
som redskap och som ett resultat för att skolan ska göra den osynliga vär‐
degrunden synlig:
‐
Effekten av de möten vi har då vi pratar om elever måste vara att
synliggöra. Kommunikation är inte bara ett medel utan kan vara ett
resultat också. Ett exempel kan vara då vi är ute på rasten och har
fått information om vilka elever som vi ska ha lite extra koll på. Man
cirklar omkring där på rasten och då är det bra att ha den här bra
kommunikationen vuxna emellan.
Denna extra kommunikation ska ge trygghet till barnen att de blir
synliggjorda. De kan ju vara så att någon är ensam också. Att vi inte
missar något. (lärarsamtal, skola A)
‐
Genom att utveckla kommunikationen blir det också möjligt att ge det
självklara en synlig innebörd och därmed såväl problematisera som förtydli‐
ga de värden som värdegrunden bygger på.
Personbunden
Värdegrunden framställs om inte som något medfött så i alla fall som något
den enskilde eleven har med sig in i skolan. Så länge barnen är små och mer
osjälvständiga har de förmåga att internalisera rådande gemensamma upp‐
fattningar och göra värdena till personliga egenskaper. I samtal med lärare
37
och föräldrar till elever i högre åldrar framkommer ofta att det främst är när
barn blir tonåringar och frigör sig som de behöver mer synlig ledning från
skolan.
Sammankopplingen mellan värdegrund och empati framkommer sär‐
skilt när skolor säger sig ”arbeta med EQ 37 ”. En sådan förmåga kan ses som
en del av den nedärvda intelligensen och gör då värdegrunden i sig osynlig:
‐
Jag har en känsla efter alla år att om ett barn inte har empati, så ska
de i alla fall veta vad de ska säga. Men samma elev kan göra helt
annat sen på skolgården. Så alla kan inte bli empatiska – det kom‐
mer hemifrån.
Men ändå de sociala normerna. Ja, hur man gör.
Jag var tveksam när man började med EQ‐övningarna, för empati är
svårt när man inte fått det som liten. Sedan har jag ändrat mig lite
för några kan lära sig att behärska sig. (lärare, skola E)
‐
‐
Om barn inte har fått förmågan till empati blir det i stället en pedagogisk
uppgift att ge dem redskap för att uppföra sig enligt de koder som råder.
Resonemangen anknyter till en idé om att ge också de missgynnade elever‐
na en social kompetens. Det empatiska sammanförs ovan med ett discipli‐
nerande inslag, där att kunna behärska sig blir en del.
Värdegrunden kan också ses som personbunden, knuten till den en‐
skilda läraren. I en dialog i personalrummet på en skola funderade några
lärare:
‐
Var och en har sin egen värdegrund. Du förmedlar din värdegrund
genom ditt sätt att vara. Värdegrunden lever i oss. Vi tror oss ha
väldigt lika värdegrund, men den kan vara mycket olika. Vissa saker
får inte vara olika. Det handlar om hur man tänker.
Det är mycket en inställningsfråga, hur man själv är. Egentligen kan
man se på det på flera sätt: hur man själv är, men också hur det
‐
EQ är ett konstruerat mått på en persons förmåga att kunna handskas med egna och
andras känslor, ha relationer.
37
38
rent konkret är, hur man jobbar med eleverna. Jag ser det så, ge‐
nom att tänka på båda bitarna. (lärare, skola D)
I lärarnas samtal framträder den nödvändiga relationen mellan vem man
själv som person är, med de erfarenheter och värden man har med sig från
sin egen livshistoria, och ansvaret och agerandet i den professionella rollen.
Detta påverkar hur man tolkar budskap om värdegrunden och hur man
praktiskt utformar undervisningspraktiken:
‐
Ja, vi har pratat om det i kollegiet, att det är vår egen inställning.
Men så är det som ett naturligt inslag, hela tiden, i skolans arbete
om värdegrunden: att den ligger någonstans här bak i ryggmärgen.
Det är ju sedan länge; den har alltid genomsyrat skolans arbete. Det
är ju den här sociala fostran. Sedan är det som A säger: vad vi gör,
det här konkreta. Och då har vi den här likabehandlingsplanen och
den har vi tittat på varje år och sagt: Det här ska vi satsa på det här
året genom att göra lite olika grejer i de olika årskurserna för att
det ska bli så bra som möjligt. (lärare, skola D)
Medan i det föregående citat lades tonvikt på insikten att man själv som
lärare är präglad av sin personlighet och de värden man själv bär med sig,
betonas i det fortsatta samtalet mellan lärarna de styrdokument man har
att följa för att utföra sitt läraruppdrag. Värdegrunden pratas om i ett spän‐
ningsfält mellan å ena sidan något ”eget”, som ”lever i oss”, i ”ryggmärgen”,
”en inställningsfråga hur man själv är” och som ett ”naturligt inslag” och å
andra sidan är den samtidigt något som blir till i en gemenskap och i social
fostran. Det personbundna värdegrundsarbetet kan också ses såväl knutet
till lärarens egen kompetens som till elevens förmåga. Synen på värdegrun‐
den som något barnen har med sig hemifrån ger elever olika förutsättning‐
ar, något som läraren nedan menar att det är viktigt att fundera över.
‐
Om vi är professionella och går in i varje situation, att vi försöker
göra detta professionellt så tror jag att vi tjänar på att ha kunskap
om allt möjligt. Hemförhållanden, relationer med kamrater, rela‐
tioner med lärare, ämneskunskaper etcetera, så har vi lättare att
39
möta dem. Det handlar mycket för barnen att välja; ska jag slå eller
inte slå, reta eller inte retas, krama eller inte krama eller vad det nu
är. Det blir mycket lättare för oss att veta vilka barn vi behöver lyfta
extra mycket och kanske blunda för några negativa saker som hän‐
der och verkligen leta efter det positiva. Medan andra barn kan vi
kanske ta det negativa också för det finns så mycket positivt också
så vi kommer inte att sänka dom. De kanske behöver att vi säger åt
dem också. Det är en balansgång (lärare, skola A)
I det professionella lärararbetet ingår här att anpassa sitt förhållningssätt
till elevens behov, även då det gäller frågor som rör lärarens sociala fost‐
ransuppdrag. Att vara professionell innebär att kunna se olika barns behov
men även att ge rätt stöd vid rätt tillfälle, vilket får sägas vara en balans‐
gång.
Lärarens professionella förhållningssätt får större tyngd i en personrela‐
terad syn på värdegrunden. När elever beskriver hur värdegrunden kopplas
till lärarens förhållningssätt är det ofta rättvisa de tar fasta på. Fyra pojkar i
år 6 lyfter frågan om hur en bra lärare ska vara och kommer fram till:
‐
Juste, rättvis som L. Vi får vara ute mycket, han hjälper en alltid om
man behöver. Om han bjuder på fika får alla lika mycket. (elever,
skola D)
Eleverna pekar på hur betydelsefulla lärarens förhållningssätt och relationer
till dem är. De observerar och införlivar värden genom lärarens sätt att
vara. Han tar hänsyn till deras synpunkter på lärandemiljö, att få vara ute,
han ger dem stöd i deras lärande och gör inte skillnad genom att favorisera
den ene framför den andre.
För föräldrarna är läraren den viktigaste personen när det gäller hur
deras barn har det i skolan. Mycket av det värdegrundande arbetet knyts till
den enskilde läraren och till hur läraren får barnen att må bra i skolan.
‐
Min pojke har ju L och det hoppas jag också att min flicka får. Den
läraren löser ju det med väldigt mycket humor.
40
‐
Ja det är inte så allvarligt. Alltså, det är klart det ska vara allvarligt,
men hon löser det med sådan glädje liksom.
Hon är en fantastisk lärare, hon verkligen älskar det hon gör och det
smittar av sig på barnen.
Jag känner mig så lyckligt lottad över att A får gå i hennes klass.
Jag är jättenöjd med H, för hon är också sträng och kan hantera
barnen. Det är många killar i klassen. Det var väldigt struligt i början
och min flicka är väldigt lugn. Det var väldigt stökigt och det var
skrikande barn som skulle få uppmärksamheten. Jag var väldigt oro‐
lig över att hon blev bortglömd. Men nej, barnen har lugnat ner sig
och jag tycker H är kanonbra. (föräldrar, skola E)
‐
‐
‐
En lärare som tycker om barnen och sitt arbete, en lärare som kan lösa
småkonflikter med humor och värme menar föräldrarna lägger en god
grund för hur barnen ser på skolan framöver. Pojkarna framställs som ett
orosmoment och det är viktigt att såväl med humor som med stränghet
kunna hantera dem. Det är också viktigt för föräldrarna att just deras barn
blir sett, men också att få veta vad som händer i skolan även om det inte
direkt rör det egna barnet. Inte bara elevernas utan också föräldrarnas ut‐
satthet, när de överlämnat barnen, återkommer ofta i samtalen. I sådana
fall är det hur läraren lever upp till att se alla som lika värda, att lyssna på
både barnen och föräldrarna eller att se till att ingen blir illa behandlad,
som får betydelse. För föräldrarna är det då läraren som person och det
känslomässiga engagemang de känner som kan garantera detta, snarare än
skolans organisatoriska struktur för det värdegrundande arbetet.
Vi såg ett stort engagemang hos de intervjuade föräldrarna om hur
man arbetar med värdegrundsfrågor i skolan. De visade ingen rädsla för att
ta upp sådant de såg, vare sig med barnen eller med skolan och tvekade
inte att gå vidare om de inte skulle få gehör. Men även hos föräldrarna
handlar det om personlighet och attityd då det gäller hanterandet av vär‐
degrundsfrågor. Värdegrundsarbetet kan framstå som personbundet där
förhandlingar om innebörden resulterar i förändringar på organisationsnivå.
Exemplet handlar om problem i en elevgrupp, vilket ledde till att man gick
41
ifrån skolans årskurslösa arbetssätt för att hantera en svår situation. Detta
var föräldrarna kritiska mot:
‐
Idag arbetar skolan årskurslöst upp till trean men sedan är det års‐
kursen från och med år 4. Så var det inte tänkt utan tanken var att
detta skulle fortsätta i de högre klasserna. Men det blev inte så, och
det handlade om hur det såg ut här och då, om de lärare som var
där då.
Jag känner att det är svårt, det handlar också tror jag om att det är
lite växtverk. Det här är en ny skola och man jobbar utifrån det
årskurslösa för de yngre barnen, men kraften har inte riktigt räckt
till. Det blev ju så många barn från olika ställen som kom.
Och alla nyrekryterade lärare som inte varit med från början och in‐
skolades här.
Men en del av värdegrundsarbetet är väl också det att man kan
vara flexibel, tänker jag, att man faktiskt kan ändra utifrån att förut‐
sättningarna förändras. Men i grunden saknar ju jag det årskurslösa
som vi hade fram till år 3. Jag kan köpa det, det är helt ok om det
finns en pedagogisk motivering eller värdegrundsmotivering varför
det blivit som det blivit. Men jag uppfattade ändå att det var en
trasslighet i en fyra eller femma, och då fick man styra upp det på
ett annat sätt och den formen finns kvar. Och då har man släppt
idén med en vision och det kan jag tycka är synd.
(föräldrar, skola A)
‐
‐
‐
Enligt ovanstående citat har skolan släppt en pedagogisk idé, en vision om
ett arbetssätt som är gynnsam ur värdegrundssynpunkt med anledning av
några enskilda lärares uppfattningar. Orsakerna som framhålls i citatet är
att ”det handlade om de lärare som var där då”, skolan hade ”lite växtverk”
och ”det blev ju så många barn från olika ställen som kom”. Ytterligare en
orsak som diskuteras är nyrekryteringen av lärare. Det anställdes nya lärare
”som inte hade kunskap om skolans årskurslösa arbetssätt. Vi kan här se
hur värdegrundsarbetet på skolan förhandlats och omförhandlats. Genom
dessa förhandlingar förändrade skolan sin organisation, och gav några lära‐
res egna personliga kompetens och uppfattningar få företräde framför sko‐
42
lans grundläggande pedagogiska idé när det gällde att hantera en svår hete‐
rogen grupp. När situationen i gruppen sedermera stabiliserades valde sko‐
lan att fortsätta arbeta på samma sätt. Detta kommer naturligtvis få effek‐
ter för hur man arbetar med värdegrundsfrågorna på skolan i sin helhet,
eftersom det i skolans pedagogiska idé ingår tematiskt arbete och en
årskurslös organisation för att skapa hållbara relationer över åldersgränser.
Men detta exempel visar också på skörheten vid bildandet av en ny organi‐
sation, där arbetssättet inte hunnit sätta sig i organisationens struktur.
Sammanfattning
Det kan framstå som om värdegrunden i betydelsen att tänka gott och göra
gott mot andra är oproblematisk och något som alla kan acceptera. I mate‐
rialet från intervjuer och observationer finns resultat som tyder på att vär‐
degrunden kan bli som ett främmande ord, svårt att översätta och att göra
till sitt eget och kanske särskilt för föräldrar. Även om grundläggande vär‐
den sägs vara självklara kan de på samma gång avvisas i defaitistiska orda‐
lag som något ouppnåeligt. Trygghet framträder som ett centralt värde i
berättelser från föräldrar, elever och personal. Det visar sig emellertid att
frånvaro av trygghet i form av exempelvis mobbning ofta accentueras med
elevernas stigande ålder. Faktorer som kan tänkas höra ihop med detta
tolkas som tonårens turbulens, sociala faktorer och genusaspekter.
I förhållningssättet framträder även värdegrundsarbetets beroende av
de personer som arbetar i skolan, både de som befinner sig i ledande posi‐
tioner och de som kan beskrivas som ”eldsjälar” på andra nivåer i skolans
organisation. Det handlar om lärares förhållningssätt och personliga tolk‐
ning av värdegrunden, men också om elever som för med sig värderingar
hemifrån. Ur föräldrars perspektiv är läraren den viktigaste faktorn, någon
som med humor, värme och kärlek till sitt arbete och eleverna blir kan ge
deras barn en trygg skolgång.
43
Värdegrunden som formalisering
Inom detta förhållningssätt skapas mening i värdegrunden genom formali‐
serade förfaranden. Värdegrundsarbetet blir då explicitgjort och föremål för
samtal och värdering. Det kan ske genom att man använder sig av olika
redskap som formella metoder, arrangerade möten och rutiner. Redskapen
kan också anpassas efter skolans förutsättningar och inlemmas i förhand‐
lingar och omförhandlingar i görandet, då värdegrunden får innehåll och
gruppers gemensamma strävanden efter något som skulle kunna vara bätt‐
re får bäring.
Metoder och redskap
Oavsett om skolorna vi besökt menar sig arbeta med värdegrunden implicit
eller explicit är det vanligt att de använder sig av olika metoder eller red‐
skap (tekniker). Det finns en uppsjö olika föreningar eller konsulter som
erbjuder kurser som många lärare genomgått. I samtalen framgår dock att
dessa kurser och redskap inte används strikt, utan mer som inspiration och
man tar lite från varje modell och gör sin egen. Friends är en av flera orga‐
nisationer som skapar kontakter med skolor och säljer utbildning och stöd i
arbetet för att motverka mobbning och arbeta för likabehandling. Från de
olika kurserna och organisationernas webbplatser eller besök skapar lärare
material som kan användas främst i arbetet med att motverka mobbning:
‐
Ja, det finns olika typer av övningar. Om man känner sin klass olika
svagheter,.alltså vilka problem de har med varandra, så försöker vi
hitta sådana övningar som passar.
Vi har en pärm med övningar.
Men den passar inte längre i sexan.
Vi har andra böcker och sådär som man kan ...
Vet inte hur mycket, men det har varit MYRA‐utbildningar.
Ja, några har gått dem.
Jag vet inte vad det var förkortning för, men det var också övningar
man kunde göra med sina elever. (lärare, skola E)
‐
‐
‐
‐
‐
‐
44
Det finns många olika uppslag för hur man kan arbeta med värdegrundsfrå‐
gor, men för lärarna här är det viktigt att utgå från den klass man har och
hur den fungerar och därefter välja övningar som kan leda fram till en lös‐
ning. Olika övningar passar olika bra beroende på elevernas ålder. Det finns
dock en risk att lärare främst söker övningar som kan bilda utgångspunkt
för att ta tag i någonting som inte fungerar i klassen snarare än att använda
övningar i förebyggande syfte.
På skola C tar sig värdegrundsarbetet flera olika uttryck och bland an‐
nat har SET (social och emotionell träning) varit en utgångspunkt sedan lång
tid tillbaka. Under åren har processer utvecklats till både form och innehåll,
men fortfarande används materialet ”Livsviktigt” 38 . Det avsätts en lektion i
veckan för varje klass och rektor betonar att alla ska lägga ut 40 minuter
oavsett vilket material man använder.
I ett klassrum i år 1 på skola C sitter ett anslag med följande punkter
under rubriken ”Livsviktigt”:
• Alla ska känna sig trygga i skolan
• Vi ska vara bra kompisar och hjälpa varandra
• Det ska vara skönt och tyst när vi arbetar
Runt texten finns tumavtryck vilket förklaras av att alla barnen har tummat
på att följa dessa regler. Pedagogen som arbetar med barnen under denna
observation berättar att det finns spänningar mellan klasserna och man
arbetar på olika sätt med detta. En metod är att blanda de två ettorna i
tvärgrupper för att öka gemenskapen och för att barnen ska lära sig att man
kan vara tillsammans med andra än i den egna gruppen.
I materialet för SET ingår också dramatiserande övningar. Stora pap‐
persdockor som uttrycker alla tänkbara känslor är en del av det material
som då kan användas. En pedagog presenterade i dramatiseringar i halv‐
klass dockorna som en ny elev som ska komma till klassen. Frågan till bar‐
nen utifrån den känsla som förmedlades i figurens kroppsspråk blev: ”Hur
38
Kimber, B. Livsviktigt – SET. Ekelunds förlag 2001. Gleerups förlag 2004.
45
kan vi bäst ta emot henne/honom så som hon/han verkar känna sig?” Till
materialet finns en liten arbetsbok med tips och idéer. 39
Dramatisering ger barnen möjlighet att öva sig i empati och förståelse
för både sig själv och andra utan att det kopplas till en person som exem‐
pelvis en utsatt klasskamrat. Att arbeta med drama, rollspel eller forumspel
kan väcka många svåra frågor, som också kan blir problematiska för läraren
att hantera.
Att arbeta med kamratstödjare sker ofta i samarbete med organisatio‐
nen Friends. Den bistår då med utbildning och support som skolan betalar
en årlig kostnad för. Kamratstödjarna ska vara en garant för att värde‐
grundsarbetet blir integrerat och förankrat i klasserna. Det förberedande
arbetet är viktigt. Eleverna behöver information om vad en kamratstödjare
är, om att välja mindre efter vem som är populär och mer efter vem de ser
som ett stöd samt om hur själva omröstningen ska gå till. Samtidigt menar
några av kuratorerna på skolorna att det är ett tungt ansvar som läggs på en
elev som blir ansvarig, särskilt på skolor där kamratstödjaren inte själv ska
rapportera till någon vuxen utan ska försöka övertala en mobbad kamrat att
själv söka hjälp. Att antimobbningsgruppen har träffar med kamratstödjar‐
na med jämna mellanrum blir då viktigt för att avlasta barnen från ansvaret.
Att rollen som kamratstödjare inte är oproblematisk framgår också i
samtal med elevvårdspersonal på skola D:
‐
39
Sedan jobbar de så olika, lärarna, för nu har jag en elev i åttan som
är väldigt utsatt och en annan i sjuan som kanske inte är lika utsatt,
men de jobbar väldigt olika med kränkningar. Skillnaden är mycket
stor. De jobbar mycket bättre på ett ställe jämfört med ett annat,
framför allt lärare som är intresserade. Man måste ju ändå fortsätta
att försöka, och jag frågade i den här åttan om någon ville ställa
upp som kamratstödjare men ingen ville. Då måste vi fundera om
Norström Lymeu, Monica. Vilken känsla – ett metodmaterial. Sama förlag AB.
46
kamratstödjare kanske ska vara en gymnasieelev. Jag ska framföra
det till rektor. (elevvårdspersonal, skola D)
Bland elever i yngre åldrar blir kamratstödjarrollen heller inte lika proble‐
matisk. Barnen är mer lyhörda för hur de förväntas bete sig och rollen ska‐
par inte konflikt på samma sätt som för tonåringar som är inne i en period
av ifrågasättande av de normer och värderingar som vuxenvärlden ställer
upp. Även med en lärare som stöd kan det vara känsligt att gå emot sina
jämnåriga kamrater.
I en skola arbetas det med en mängd olika övningar och gruppkonstella‐
tioner. Det är ofta ad hoc‐grupper som skapas efter mognad eller ålder,
men det finns också mer fasta samverkansgrupper skapade för ett visst
ändamål. En sådan grupp som avser värdegrundsarbetet på skolan är
”Trygghetsgruppen” som träffas en gång i månaden. Det är en grupp som
består av olika personalkategorier på skolan och tanken är att de ska vara
spindeln i nätet och samorda olika satsningar på värdegrundsarbetet. De
går på utbildning och ska sedan sprida sina kunskaper i organisationen.
Förutom trygghetsgruppen finns klassråd, elevråd, matråd, kamratstödjare
m.m. I klassrummet gör eleverna många olika övningar som kan sägas vara
en del av det värdegrundsarbete som sker på skolan. De redskap som an‐
vänds är Stegvis, Ture, Lions Quest, rollspelsövningar och andra liknande
material. Dessa utgör underlag för att diskutera och gestalta värdegrunds‐
frågor med eleverna. På frågan vilka effekter detta arbetssätt förväntas få
svarar lärarna på följande sätt:
‐
De effekter jag förväntar mig av alla dessa grupper för eleverna är
bra samarbete, alla barns lika värde, att hantera konflikter, jäm‐
ställdhet.
Jag ser att det här med fungerande grupper är en av förutsättning‐
arna för att nå kunskapsmålen. Det tycker jag att det är en av an‐
ledningarna till att jag lägger mycket tid på infasen. Det sociala, att
kunna ge och ta.
Jag tycker att man genom gruppövningar skapar en känsla av delak‐
tighet hos barnen.
‐
‐
47
‐
Det handlar också om inflytande och ansvar. Att lära sig ta eget an‐
svar för hur man är och hur man förhåller sig till sina kamrater, lära‐
re, kunskaper och så vidare. (lärarsamtal, skola A)
En förälder ställer dock frågan hur alla dessa övningsmaterial har valts ut
och varför man valt ett visst material.
Jag ställde frågan om vad detta var för övning och hur detta har
kommit till. Då visade det sig att det var en nyanställd lärare som
förde med sig detta som ett gott exempel. Och det tycker jag är
bra, men samtidigt kan jag se det som en brist att det blir så per‐
sonbundet. Att man inte har samordnat vilka övningar man ska
jobba med. Vad gjorde att man valde just den modellen? (förälder,
skola A)
I ovanstående samtal framkommer föräldrarnas engagemang i det värde‐
grundsarbete som görs i skolan med deras barn. Barnen berättar hemma
om olika värderingsövningar och föräldrarna ifrågasätter såväl materialet
som hur det används och av vem. De undrar också hur och varför man valt
ett visst övningsmaterial. Det här visar också hur viktigt det är med informa‐
tion och att en dialog förs med föräldrarna från skolans sida.
I ett samtal i personalrummet på skola G berättar två lärare om hur de
ska kunna lösa en konflikt som uppstått mellan två klasser. De har tidigare
använt sig av filmer som Die Welle och De ofrivilliga, forumspel och värde‐
grundsövningar. Schismer mellan klasser kan starta som skämt men utveck‐
las till kränkning. Det kan också starta genom att klasserna internt håller
samman mot varandra och skapar ett ”vi” och ett ”dom”. Även om filmerna
lyfter sådana problem menar lärarna att de också behöver metoder som
kan konkretiseras i de situationer som är aktuella för eleverna just nu. Lä‐
rarna framhåller att det är viktigt med medvetenheten i varför filmerna
visas, vad som ska uppnås och hur de kan bearbetas för att nå dit. Forum‐
spel och värderingsövningar ses som bra redskap för att koppla samman det
som sker mellan klasserna med det som visas i filmerna.
48
Föräldrar vid en annan skola diskuterar risken med ”vi och dom”‐
tänkande vid en långvarig konflikt man hade haft på skolan. Även på denna
skola försökte man lösa konflikten genom olika gemensamma projekt och
samarbetsövningar:
‐
Det var ju ett tag då det var konflikter bland lågstadiebarnen i de
olika husen. De slogs och rev varandras kojor och hade sig. Men
skolan försökte ju ta tag i detta även om det var svårare när det var
två hus inblandade. Man försökte göra gemensamma projekt på
rasterna för att man skulle få mer kompisar och inte vara rivaler, så
det inte skulle bli ”vi och dom” Det blev bättre, men det tog lång
tid.
Men det hade ju också funnits där i ganska många år. Men jag tror
att det även är vi föräldrar som säger: Det är dom på hus A och dom
på hus B. Det är väldigt farligt. Man delar ju gärna in sig i grupper.
(föräldrar, skola A)
‐
Här visar föräldrarna på svårigheter för skolan att lösa en långvarig konflikt
som också växte sig starkare och tog nya former. Skolan försökte använda
sig av olika redskap för att skapa ett bättre klimat och gemenskap mellan
barnen, men dessa redskap räckte inte till för att lösa konflikten. En av för‐
äldrarna är dock självkritisk och menar att även föräldrarna är medskapare
till detta ”vi och dom”‐tänkande som uppstod på skolan.
Det finns en risk att fokus läggs mycket på själva övningen, görandet,
och mindre på uppföljningen. Det är svårt att finna metoder för hur samta‐
len efteråt ska ledas. Där är lärare ofta hänvisade till sig själva. En lärare
berättar om en samarbetsövning där eleverna under tystnad ska bygga ett
torn med papper. De tycker övningen är rolig men olika grupper får olika
höga torn:
‐
Sen efteråt skulle man prata med dem: Varför hade ni så svårt? De
tittade inte på varandra och samarbetade inte och så. Och så varför
just den gruppen kunde bygga ett högt torn. Och då kunde de för‐
klara att det var någon som började bygga först och sedan så häng‐
de alla med. Jag har gjort det en gång och då ser man verkligen att
49
vissa grupper kunde samarbeta. Diskussionen är viktig efteråt i alla
övningar. (lärare, skola E)
Om samtalet efteråt stannar vid att prata om hur det gick till utan att pro‐
blematisera eller fördjupa samtalet finns en risk att övningen inte leder till
några slutsatser som eleverna kan bära med sig framöver. Det kan synas
som om det är just här som en av svagheterna finns och kanske också en
förklaring till att lärarna bara sporadiskt använder sig av de övningar som
finns i pärmen. Hur mycket det är övningarna i sig som främjar klimatet i
klassen och lär elever värden och normer kan ställas under tvivel. För att
formaliseringen av värdegrundsarbetet ska lyckas måste lärare också känna
sig trygga i hur de kan följa upp övningarna med bibehållet intresse från
eleverna, så inte samtalet efteråt känns frampressat.
I formella dokument och planer lyfts ofta fram hur skolorna ska arbeta
med värdegrundsfrågor eller teman under året. Här beskriver en lärare på
skola D hur likabehandlingsplanen får bilda utgångspunkt för ett arbete mot
mobbning:
‐
Jag går till likabehandlingsplanen. Vi har försökt att vara i korrido‐
ren under rasterna så att vi ser mycket och tar tag i det. Sedan har
vi också jobbat med teman, mobbing till exempel, då vi har sett en
film ”Älska mig”. Eleverna var väldigt berörda av den, hur det kan
gå för ett mobbingoffer, både att det kan gå dåligt men att det kan
gå bra också. Då jobbar vi kring det, fördjupar oss. … Väldigt spon‐
tant kom det fram tankar de fick, många kloka, och de förstår
mycket av det här, väldigt tydligt.
De ska våga lita på oss vuxna, tillit är viktigt.
Just den här åldern de befinner sig i, det är så mycket som sliter i
dem. (lärare, skola D)
‐
‐
Lärarna lyfter här fram hur likabehandlingsplanen blir ett redskap och något
att samlas omkring. Den har en central roll i skolans värdegrundsarbete och
de mål som där beskrivs behöver metoder för att konkretiseras, som exem‐
pelvis i en film, där ungdomarna i år 7 kan identifiera sig med karaktärerna.
Ett dokument som en likabehandlingsplan väcker knappast känslor och
50
identifikation hos eleverna som en film kan göra, även om likabehandlings‐
planen är ett viktigt redskap för elevinflytande och jämställdhet. Lärarens
pedagogiska metoder och förhållningssätt i arrangemanget av samtal runt
filmen gör att eleverna kan våga släppa på masker och roller som ofta är
närvarande i tonårsperiodens känsliga faser.
Fragmentarisering
När värdegrunden explicitgörs sker det ofta i form av kortvariga insatser
avskilda från den övriga undervisningen. Såväl skolledning som lärare i de
undersökta skolorna poängterar att det finns en risk i detta, om småprojek‐
ten inte skapar sammanhang eller följs upp i vardagliga situationer. Samti‐
digt hävdar flera av lärarna att också denna form av arbete behövs. Det
fokuserade arbetet i form av värdegrundsbärare eller kamratstödjare i varje
klass, livskunskap, tema m.m. ses som förstärkning och som ett sätt att lyfta
fram vissa värden och normer.
I en av gymnasieskolorna finns en intention om att skapa kontinuitet
genom att införa ämnet livskunskap, och låta det löpa som en tråd under
elevernas hela utbildningstid:
Sen skapade vi också den här livskunskapskursen som är obligato‐
risk för alla elever, just för att det ska finnas ett forum där det job‐
bas mer aktivt med dessa frågor så att de inte försvinner. Ämnet
kommer nu att försvinna med den nya gymnasieskolan, för det till‐
hör de där lokala som inte ska få finnas kvar. (rektor, skola F)
Med de nya läroplanerna försvinner skolornas möjligheter att lägga in så‐
dana lokala långa kurser och de intervjuade lärarna fruktar att värdegrunds‐
frågorna kommer bort på gymnasienivån, eller att de insatser som görs blir
fragmentariska. Men när det finns ett ständigt pågående arbete parallellt
menar de att punktinsatser kan ses som ett tillskott.
En av skolorna för lägre åldrar lägger ansvaret för att lyfta värdegrunds‐
frågor på fritidspersonalen. Då sker arbetet i s.k. EQ‐block och två halvklas‐
51
ser är med fritidspersonalen medan klasslärarna har de andra klasshalvor‐
na, något som inte är oproblematiskt:
‐
Vad som arbetar emot är ju att det inte är någon från vårat arbets‐
lag som är med på EQ‐lektionerna. Sen saknar jag att inte få ha det
själv i klassen, men då får jag kommentaren att det kan jag ju ha
ändå. Men jag tycker liksom att de har snott det från mig.
Jag tycker det är viktigt att jag som klasslärare har det med dem, ef‐
tersom det är vi som ska skapa ett bra klimat.
Det där är ju väldigt olika. Den här klassen jag har är en fungerande
klass, så de trivs med varandra och alla är nöjda. När jag väljer så‐
dana övningar, så känner jag ibland att jag skulle behöva prata med
dem. Men så har jag inte alla lektionerna och kan inte prata på en
gång när något händer.
Ja, ibland skulle man behöva ha någon som löser av mig så att jag
kan lösa konflikten direkt. Man vill ju lösa dem med en gång och
känner sig otillräckligt. Man behöver en avlösare. (lärare, skola E)
‐
‐
‐
Lärarna här menar att det vore bättre med en mer flexibel lösning, för att ta
tag i situationer som uppstår när de uppstår. Ett sådant scenario skulle
kunna vara att fritidspersonal finns knuten till klassen och kan gå in och
stödja i övningarna, inte minst för att samtalen efteråt ska bli bra eller när
något sker i klassen. Det kontinuerliga arbetet riskerar att bli fragmentariskt
och skilt från de vardagliga mötena som sker mellan lärare och elever.
Att lösa konflikter genast då de uppstår blir ofta problematiskt. Skola D
har som policy att ta upp incidenter som skett på rasten direkt i början av
påföljande lektion. En förälder reagerar på detta:
‐
Oftast är det ju den läraren som ska ha lektion om det händer nå‐
got precis innan. Och det är ju kanske frågan om den där konflikten
kanske skulle behöva utredas av någon annan. För solidaritet är väl
inte att två personers konflikter ska få återverkningar på 20 andra
personer? (förälder, skola D)
52
Solidaritet, arbetsro, allas möjlighet till delaktighet, demokratisk lösnings‐
process är värden som skolan värnar om, men som ibland kan komma i
kollision med varandra.
I en annan skola arbetar man mycket med olika former av gruppkon‐
stellationer där också flera olika vuxna leder arbetet i elevgrupperna, ofta
utifrån ett specifikt material. Det förekommer också att skolan bjuder in
personer med anknytning till det speciella temat man arbetar med och des‐
sa personer för diskussioner med barnen som en del av värdegrundsarbe‐
tet. Ordinarie klasslärare är således inte alltid med vid dessa tillfällen. Insat‐
serna är kortvariga och avskilda från ordinarie undervisning:
Modellen med många möten förutsätter att inte alla behöver vara
med i alla delarna, det gäller att filtrera. Vår arbetssätt är tematiskt
och visionen är att arbeta åldersblandat i grupper, att skapa kon‐
taktytor. (lärare, skola A)
Punktinsatser har ofta mycket goda intentioner, men om de ska bilda un‐
derlag för fortsatt värdegrundsarbete måste också intentionerna syn‐
liggöras så att de kan bearbetas såväl under planeringen som genomföran‐
det och uppföljning. Kurator på skola D pekar på vikten av att det förebyg‐
gande arbetet inte bedrivs som punktinsatser. Själv går hon på en kurs med
anknytning till värdegrundsfrågor med namn som Charlie och Livsviktigt.
Det var intressant att höra. De plockar ut delar och ser vad som
passar en viss grupp men enligt evidensprövning måste man köra
det här materialet från pärm till pärm. Föreläsaren jämförde med
en lektion i engelska, att man måste jobba med alla delar, även de
tråkiga delarna.
De mål skolan har med sitt värdegrundsarbete och som ska utvärderas mås‐
te diskuteras. Vidare, menar kuratorn, är kontinuiteten viktigt. En förklaring
till användningen av olika redskap kan vara det stora utbudet. En annan kan
handla om en önskan att skapa variation i undervisningen omkring värde‐
frågorna. Oavsett om man väljer att hålla sig till en metod eller varierar så
53
måste målet med verksamheten bli föremål för samtal. I samtliga skolor vi
besökte är såväl lärare som elever överens om att arbetet med värdegrun‐
den måste vara något som genomsyrar all verksamhet. Om det lyfts fram i
punktinsatser eller ansvaret läggs på en utvald grupp lärare och elever mås‐
te dessa ändå vara en integrerad del i allt det övriga som sker på skolan,
och något som i grunden är allas ansvar.
Situationsanpassning
Enstaka händelser kan uppmärksamma behovet av att arbeta med normer
och värden:
‐
1999 var det en grupp elever som reagerade på tillmälen och ho‐
mofobiska uttalanden, och de gick ut med ett upprop och startade
en värdegrupp. Den gick jag med i. Då hade vi på programmet att
riva skolans inre murar. Alltså: Riv murarna mellan olika program,
allas rätt till kärlek och såhär väldigt övergripande. En svensk kul‐
turdag hade vi också, just utifrån att se andra kulturer utifrån
svensk kultur. (rektor skola F)
På den här skolan aktualiserades värdegrundsfrågorna av gymnasieelever‐
nas reaktioner på det sociala klimatet i skolan. Därefter anslöt lärarna och
konstituerade gruppen som en värdegrundsgrupp. En av uppgifterna blev
att riva de murar som byggts mellan eleverna beroende på programval, att
öppna för samtal om sexualitet och att skapa förståelse för andra kulturer. I
arbetet med andra kulturer anammade gruppen föreställningen om att
skapa förståelse för den andra utifrån den egna kulturen.
På en skola med många olika språk och kulturer finns andra möjlighe‐
ter att främja öppenhet för traditioner och kulturidentiteter än i en enhetlig
och enspråkig skola. Nedan talar lärare om sina erfarenheter av skolan som
en kulturell smältdegel:
‐
När vi läste om husförhör förr i världen och att kunna rabbla, så var
det några barn som rabblade ur koranen.
Och hur skriver man ditt namn på ditt modersmål?
‐
54
‐
Vi hade som tema barnets länder – hur många bor där, högsta ber‐
get osv. Jätteroligt att jämföra. Sen har vi ju sagor från olika länder
och det tycker de är jätteroligt. Sen avslutar vi med att alla får lära
sig enkla ord på det språket. Då kan man ta hjälp av eleverna.
Det är viktigt att eleverna känner att alla språk har lika värde.
Den här skolan är en salig blandning men vi tänker aldrig ”vi och
dom” när det gäller kulturer. (lärare, skola E)
‐
‐
Här kopplar läraren samman de olika kulturerna snarare än tar en kultur
som utgångspunkt. Genom berättandet får läraren igång elevernas associa‐
tioner och i sagorna känner de igen sig och får kontakt med såväl de egna
som andras kulturella berättelser. I språklekar där barn och lärare tillsam‐
mans gör jämförelser och lär av varandra får språken lika värde och det
egna blandas med andras.
Även i skola A diskuteras värdegrundsarbetet utifrån de kulturella för‐
ändringar som har förändrat villkoren på skolan. En förälder berättar:
Det är lätt för oss här som haft våra barn sen skolan startade och
många har varit med och format skolans värdegrund. Vi är homo‐
gena när det gäller våra tankar kring värdegrunden. Men sedan
kommer det in en massa barn från en annan bakgrund som ska in i
det här värdegrundstänket som vi har på den här skolan. Som
egentligen borde vara lika för alla skolor. Men här kan det bli kon‐
flikter, och där tror jag att man ska lyfta en fråga och ha en dialog.
Det tycker jag är viktigt att diskutera. Hur gör man då? Hur ska man
få in tänket hos barn och elever och föräldrar och lärare på ett smi‐
digt och pedagogiskt sätt, för det tror jag är grunden till många
problem på skolor? (förälder, skola A)
I citatet framkommer att värdegrundsarbetet blir ifrågasatt och utsatt för
förhandling då nya grupper med annan bakgrund kommer in i skolan. I cita‐
tet framgår även en antydan om att dessa förhandlingar kan skapa konflik‐
ter i skolan. Frågan är vem som har tolkningsföreträde vid dessa förhand‐
lingar och hur öppenheten ser ut för en ny tolkning av värdegrundens inne‐
börd i den redan etablerade skolkulturen.
55
De nya sociala medierna har satt fokus på hur värdegrundsarbetet be‐
höver vidgas till att också hantera sådant som sker utanför skolan. Delvis
måste tolkningen av värdegrunden göras utifrån andra perspektiv då elever
via Internet kan skada varandra i anonymitetens namn.
‐
Det här är ett ständigt arbete. Just nu har de ju kränkt andra på Fa‐
cebook så det har vi tagit tag i, och det kommer nästa temadag att
handla om. Vad är tillåtet och vad är inte tillåtet att göra och säga?
(lärare, skola F)
Efter att några elever startat en Facebook‐grupp som fått andra elever att
känna sig kränkta, har skolan tagit kontakt med organisationen Skolpolicy.
Tillsammans med personal, elever och föräldrar ska man anordna möten
och teman om glädje och missbruk i Internetanvändningen. Det sker också
mot bakgrund av att skolan beslutat att alla elever ska få en bärbar dator,
varför skolan då satsar på utbildning av både lärarna, eleverna och på
kvällstid deras föräldrar. För unga är det inte alltid så självklart att förstå
och förutse de reaktioner som blir hos den andre. Det krävs en mognad och
förmåga till inlevelse för att inse att toleransen för vad elever skriver om
varandra kan uppfattas på olika sätt och därmed bli kränkande.
Skolor arbetar under olika villkor och ibland kan situationen kräva spe‐
ciella insatser. Under ett ledningsmöte på skola E dryftades skolans om‐
byggnadsplaner. Skolorna har en hög andel elever med andra religioner,
och de följer olika regler för tillagning av mat. Arkitekten hade ritat ett tra‐
ditionellt skolkök. Föreståndaren för köket blev bekymrad över att den nya
ombyggnaden inte tagit hänsyn till alla elever som behöver specialkost. Det
skulle inte finnas utrymme för att separera kärl eller hantera maten enligt
de krav som olika kulturer ställer för tillagning, förvaring m.m. För måltids‐
personalen framstod detta som en del av värdegrundsarbetet och som en
del av öppenheten mot de behov som elever med annan religiös bakgrund
kan ha. Det globala samhället ställer stora krav på skolorna för att hålla
öppet för variationen av behov och önskemål. En sådan öppenhet lyftes
under mötet också fram i förhållande till att träningsskolans elever skulle
undervisas i de nya lokalerna. Vid ombyggnaden hade ingen hänsyn tagits
56
till det utrymme för rullstolar och hjälpmedel som dessa elever behöver. I
anslutning till dessa problem diskuterades värdegrundens begrepp om kul‐
turell förståelse och inlevelse i andras situation.
Sammanfattning
Sammanfattningsvis framträder hur värdegrundsarbetet blir formaliserat
och explicitgjort genom att använda färdiga och föreskrivna koncept. Det
finns ett rikt utbud av metoder och redskap för det värdegrundande arbe‐
tet. I flera av metoderna ligger möjligheter att utveckla ett formaliserat
arbete som också öppnar för samtal och ifrågasättande, för elevernas åsik‐
ter och egna idéer men detta förutsätter ett arbetsklimat som bygger på
tillit, trygghet och resurser för att möta alla elever i den komplexa kontext
som skolan utgör.
Det framkommer både risker och möjligheter i ett fragmentariskt vär‐
degrundsarbete. När värdegrundsarbetet sker genom användandet av fär‐
digkonstruerade koncept förutsätts ofta det oförbehållsamma goda, och
risken blir då att det blir ett oreflekterat tal om värdegrundens innebörd.
Detta kan utgöra ett förbiseende och hinder för mer utvecklande menings‐
skapande samtal. Risken är att förhandlingar om värdegrundens innebörder
kan utebli. Det behövs därför öppnas upp för en dialog och diskussion om
dessa frågor på skolan. Många av de intervjuade pekar dock på att dessa
mer fragmentariska insatser behövs som en förstärkning, och ett sätt att
fokusera på vissa värden och normer.
Skolor arbetar emellertid under olika villkor och förutsättningar. I en
mångkulturell skola med många olika språk och traditioner finns ett behov
av en annan öppenhet och förhållningssätt till värdegrundens innehåll. Vär‐
degrundsarbetet kan då i större utsträckning behöva situationsanpassas i
den enskilda skolan. På en skola med många olika språk och kulturer finns
andra möjligheter att främja öppenhet för traditioner och kulturidentiteter
än i en enhetlig och enspråkig skola.
57
Värdegrunden som pedagogiska flöden
I vår studie kunde vi finna några skolor som arbetade genomgripande med
värdegrundsfrågor, så att det blev som ett flöde där lärare arbetade med
stor medvetenhet utifrån definierade mål. Det finns i dessa skolor en kon‐
centration och intensitet i alla handlingar som syftar till att få barnen att
känna sig välkomna och oumbärliga och där barnen deltar och utvecklas på
sina egna premisser. Verksamheten blir då oupphörligen föremål för pröv‐
ning och omprövning i förhållande till väsentliga värden. Relationerna
kommer i fokus såväl mellan skolans elever, personal och skolledning som
mellan skola och föräldrar och det omgivande samhället.
Det processinriktade arbetet var mest framträdande i undervisningen
för de yngre barnen och mer sällsynt i gymnasieskolorna. Exempel på hur
värdegrundsarbetet genomsyrar skolans verksamhet visar vikten av styrning
och delaktighet. Vidare blir synen på tid, tidsanvändning och närvaro i vida‐
re bemärkelse betydelsefull. Slutligen framkommer det pedagogiska flödet i
denna skolas kontinuerliga arbete med relationer, för att utveckla en läran‐
de miljö för alla de som befinner sig i skolan.
Styrning och delaktighet
När värdegrundsarbetet pågår som ett pedagogiskt flöde framstå styrning
och redskap för styrning som särskilt viktiga. Ett sådant processinriktat ar‐
bete blir synligt i lärarens ledarskap i undervisningen och i interaktionen
mellan alla i rummet. I en klass i år 1 på skola C kan det pedagogiska flödet
illustreras genom följande observation:
‐
Lektionen börjar och barnen blir mottagna genom att läraren M tar
var och en i hand och barnen berättar samtidigt olika saker för lära‐
ren. Bänkarna är placerade i u‐form och barnen får tala om vad
värdegrund kan vara. Svaren blir exempelvis: ”hur vi mår”, ”att vara
snälla mot varandra” och de visar på anslaget på väggen från ”Livs‐
viktigt”. M går igenom dagens schema och ett av barnen får skriva
upp dagens namn, Rafael och Gabriel. Kamraterna får räcka upp
58
handen och berätta om de känner någon som heter så. Någon as‐
socierar till Ninja turtles och Rafai. Läraren tar då upp likheter och
skillnader mellan orden. Därefter leder hon arbetet vidare med re‐
censioner av några böcker. Läraren sitter på en stol mitt i u‐formen
och ett barn får komma fram och stå tätt intill henne ibland med
hennes arm om sig, och hålla upp den bok han/hon läst. Barnet får
berätta om boken med hjälp av lärarens frågor. Slutet får inte av‐
slöjas ifall någon kamrat skulle välja att läsa boken. Därefter möble‐
ras klassrummet om för arbete i tvärgrupper. Hos M får barnen
höra spännande berättelser om höns och hon har tagit med sig ägg.
Hon förklarar för barnen hur hon kan veta att ett ägg är nytt eller
gammalt, hur ägg kan bli kycklingar. Hon knäcker ägget och visar på
alla dess delar och vad de har för funktion. Barnen lyssnar intresse‐
rat och ställer frågor. (observation, skola C)
Skolan arbetar mycket med att barnen ska kunna känna grundtrygghet,
lyssna på varandra och inte kränka varandra. Skolan tar då ofta hjälp av
olika metoder. 40 Lärarna har ambitionen att viktiga värden ska genomsyra
också själva undervisningen. I bemötandet här är målet att eleverna ska
känna sig bekräftade genom att läraren ser dem, tar dem i hand och håller
om dem. Vidare tar läraren upp tråden i det de vill säga eller göra och ut‐
vecklar deras associationer. Därigenom känner sig också eleverna delaktiga
i det som händer i klassrummet, även om läraren är den som styr förloppet.
Genom att göra eleverna nyfikna med spännande berättelser för läraren in
barnen i nya världar och får dem med sig. Slutligen lägger läraren här också
vikt vid själva organiseringen av eleverna och det fysiska rummet, och labo‐
rerar med olika möbleringar och olika gruppkonstellationer där barnen lär
känna och kan arbeta tillsammans med alla elever också i parallellklassen.
Flöde i sin grundbetydelse har med framströmmande och riklig tillförsel att
göra 41 . I observationen ovan kan dessa begrepp appliceras, eftersom peda‐
gogen förenar de begrepp som är centrala i värdegrunden genom sitt sätt
40
41
Wahlström, Gunilla. Gruppen som grogrund. Liber 1996.
Nationalencyklopedin (1989–1997).
59
att organisera undervisningen, förhållningssättet där barnen blir bekräftade
och motiverade att lära.
Att vidga värdegrundsarbetet så att det bildar en helhet runt ”skolan
mitt i byn” blir tydligt i projektet ”Mötesplats skola C” som arbetar med
likabehandlingsplanen på skolan. Det finns organiserade möten där rektor
och personal träffar föräldrar från de största invandrargrupperna. Man har
erbjudit fadderverksamhet där skolans föräldrar frivilligt hjälpt de familjer
som behövt stöd och information. Från flera av de intervjuade framhålls
internationella aftnar, där föräldrar, modersmålslärare och personal till‐
sammans organiserat kvällar med föreläsningar och kulturellt utbud från de
länder som finns representerade i skolan. Grundläggande värden som del‐
aktighet befästs genom den internationella veckan som infaller i maj, och
då mycket av den traditionella undervisningen bryts för att eleverna istället
ska kunna studera och lära sig mer om olika världsdelar och människor som
bor där. Många föräldrar har föreläst om sina respektive hemländer för
eleverna i de olika årskurserna. ”Öppna skolan” innebär att skolan är öppen
på kvällar för familjer och personal en gång i månaden. Där kan föräldrar få
hjälp med skolrelaterade frågor, stöd i vardagliga problem och tillfälle att
umgås. Skolan konstaterar att det finns ”ett hav av outnyttjad kompetens”
hos föräldrar, modersmålslärare och personal.
Föräldrar ses som en resurs för skolan, och det innebär också att i
princip all verksamhet genomsyras av strävan efter att ge utrymme för de‐
ras delaktighet i de aktiviteter som anordnas:
‐
Vi ordnade en indonesisk afton där vi lagade indonesisk mat till alla
som ville komma, barn, föräldrar och personal. Man möts i andra
miljöer än klassrummet. Många föräldrar som inte vågat komma ti‐
digare gör det, och man kan vara med och laga mat eller fika till‐
sammans. Man måste skapa situationer där de känner sig hemma.
Ja, det fanns de i personalen som ville lära sig arabiska och en
mamma som inte kan svenska så bra tog sig an uppgiften att lära ut
några fraser. Den kvällen blev det många glada skratt. Bilden av
mitt hemland Iran är ofta mycket negativ, men på skolan har vi för‐
sökt ta fram det positiva, såsom mat, danser och annan kultur. En
‐
60
gång på vår internationella vecka hade vi till exempel modevisning
av arabiska kläder. (pedagoger, skola C)
Föräldrarna beskrivs av ledningen som ett "hav av kompetens” och genom
närheten mellan hem och skola skapas många kreativa möten som stimule‐
rar och utvecklar en interkulturell miljö.
Ett annat sätt att styra värdegrundsarbetet mot ett pedagogiskt flöde kunde
ses i skola A. Denna skola har inspirerats av en pedagogisk idé där värde‐
grundsarbetet finns inbyggd i den pedagogiska praktiken som en del av
skolans arbetssätt och organisation. För att skapa ett gott klimat arbetar
man medvetet med olika teman och åldersblandat, för att skapa möten och
varaktiga relationer mellan eleverna men också mellan elever och lärare. Då
skolan startades inleddes värdegrundsarbetet med att hela personalgrup‐
pen tillsammans med föräldrastyrelsen åkte på internat som leddes av en
konsult som skolan anlitat. Arbetsdagarna inleddes med föreläsning av kon‐
sulten som handlade om barn och normer, vilket man också gemensamt
diskuterade:
‐
Fördelen med internat är att man jobbar strukturerat på dagen och
på kvällen bearbetar man vad man hört när man har trevligt till‐
sammans. Plus att man lär känna varandra. För det handlar om att
man ska vara trygg som person och veta var man står. Och att man
ska våga prata öppet vad man tycker och tänker. (rektor, skola A)
Personalen fick därefter reflektera över ”hur vi vill ha det på vår skola”,
vilket var en process som pågick cirka ett halvår. Personal och föräldrar
träffades även tillsammans vid ytterligare två tillfällen. Därefter skapades
en grupp som arbetade vidare med dessa frågor för att finslipa det man
kommit överens om. Hela processen tog cirka ett år sammanlagt. I samband
med att ny personal har anställts gjordes en revidering av värdegrunden.
Vid detta tillfälle arbetade all personal en heldag med frågor om värde‐
grunden, för att sedan bilda smågrupper som arbetade vidare med olika
delar av värdegrundsarbetet.
61
Också den personal som inte är direkt involverade i undervisningen får
en viktig plats i en organisation som arbetar med värdegrunden som ett
flöde. En av skolorna har försökt utforma tjänsterna så att all personal ska
känna sig värdefull i värdegrundsarbetet:
‐
Vi har ett speciellt sätt att hantera våra husmödrar. Vi har ingen bra
titel för dessa. Det är inte bara ”mattanter” utan de jobbar i köket,
men är också ute bland barnen. Ungefär 75–80 procent av tiden
jobbar de med frukost, lunch och mellanmål. Men den andra pro‐
centen så jobbar de med barnen, antingen är de ute på förskolan
på förmiddagen när det passar verksamheten eller också kan de ar‐
beta med de äldre eleverna och prata om hälsa och livsstil. Vi måste
ha en helhetssyn, och maten ingår som en viktig del. Situationer vid
maten är en viktig del och man har salladsbord. (rektor, skola A)
Genom att låta alla som berörs av skolans verksamhet vara delaktiga i arbe‐
tet med värdegrundsfrågorna ges utrymme för ett processinriktat arbete
som sätter sin prägel på hela skolans kultur.
I en annan skola knyter man ihop verktyg och strategier för att skapa
undervisning där värdegrundsfrågor följer som ett pedagogiskt flöde. På en
överordnad organisatorisk nivå finns värdegrunden som en profilering av
skolans sätt att arbeta inskrivet i handlingsplaner av olika slag. ”Värdegrun‐
den ligger i hela vårt pedagogiska tänk”, säger skolchefen. Utifrån skolans
styrdokument har en grupp arbetat fram några grundläggande begrepp och
värden som ska genomsyra hela verksamheten. Det handlar om respekt,
kommunikation, personligt ansvar, olikhet och samspel – att alla ska få
komma till sin rätt. Skolchefen menar att dessa begrepp inte enbart gäller
barnen på skolan utan ska genomsyra hela organisationen. Det är viktigt att
ha samma förhållningssätt i alla led – föräldrar, barn och personal. Tidigare
hade skolan ett mer omfattande handlingsprogram som innehöll mer detal‐
jer, fler begrepp och retoriskt tal:
Det blev många listor som blev en för trång kostym, så vi ville skala
bort våra listor till kärnvärdena och att varje pedagog måste få äga
sitt eget ”hur”. Det var ett omfattande arbete att ta fram de här cen‐
62
trala begreppen. De bröts ner, ihop med värdegrunden. (skolchef,
skola B)
När detta arbete var färdigställt på en överordnad organisatorisk nivå på‐
börjades implementeringsarbetet, vilket gjordes stegvis. Först till rektorer‐
na på respektive skola, därefter till skolans ledningsgrupp och föräldraråd.
Sedan till arbetslagen och därefter barnen och föräldrarna. Skolchefen me‐
nar att denna process inte kan göras för snabbt och det finns fördelar med
att den görs stegvis: ”Då har man hela tiden någon bakåt att luta sig mot, så
att det inte är lika nytt för alla”. Både skolchef och rektor beskriver proces‐
sen som svår, trög och att det finns motstånd. Det viktigaste är dock att
skapa förutsättningar för detta arbete i vardagen, menar både skolchef och
rektor:
Men vi måste diskutera och dra åt samma håll. Prata pedagogik och
prata värdegrund och ge utrymme för den tiden. Det tror jag är jätte‐
viktigt. (skolchef, skola B)
Mötestiden på skolan används i huvudsak till dessa diskussioner. Informa‐
tion till personalen läggs oftast ut på intranät och vid de veckovisa möten,
då man träffas gemensamt, förs pedagogiska diskussioner med fokus på
värdegrundsfrågor och hur man kan bryta ner de centrala begreppen i var‐
dagsarbetet. På liknande sätt arbetar man även med föräldrarna. På skolans
möte med föräldrar diskuteras värdegrundsfrågor, såsom förhållningssätt
och hur pedagogiska idéer kan ta sig uttryck i vardagen och ibland används
även rollspel för att gestalta värdegrundsproblematiken.
Att arbeta med attityder och förhållningssätt är svårast, berättar flera lära‐
re. Det kan bli en konflikt när de värderingar som finns i läroplanen inte
stämmer överens med de värderingar som föräldrar har:
63
Mina lärare säger så här medan min mamma och pappa säger så här.
Här blir det svårt. Särskilt i förhållande till andra kulturer. (lärare, sko‐
la B)
Med de yngre barnen arbetar man framför allt med frågor om hur man är
mot varandra. Vad är ok och vad är inte ok och anpassar detta till olika ål‐
dersgrupper. För de äldre eleverna finns värdegrundsfrågorna även med i
enskilda ämnen, såsom livskunskap och samhällskunskap.
Ovanstående skola hade en genomgripande plan för hur värdegrunden
skulle implementeras och arbetade efter en så kallad top down‐modell.
Målen fastslogs på överordnad nivå och innebörden i dem bröts ner och
diskuterades sedan stegvis på respektive skola: ledningsgrupp, arbetslag
osv. ner till barn och föräldrar. Också i gymnasieskolorna finns intentionen
att göra värdegrundsarbetet till något som flödar. I en av gymnasieskolorna
används en top down‐modell i ett försök att främja en process för att vär‐
degrundsarbetet ska genomsyra hela skolans verksamhet. Kommunen har
där en värdepolicy som gäller i alla kommunala verksamheter, inklusive
skolan. Genom den gemensamma policyn hoppas kommunen skapa förut‐
sättningar för att viktiga värden blir en självklar del i planering och genom‐
förande:
‐
Hela kommunen har värdegrundsfrågor som lönekriterier, så när vi
har medarbetarsamtal har vi uppe värdegrundsfrågor om allas lika
värde som alla medarbetare får. Och vid samtalen så finns en för‐
måga att möta kunden och se allas lika värde, så det hålls levande.
(rektor, skola F)
Med lönen som styrinstrument vill skolan och kommunen poängtera vikten
av att personalen intar en hållning som överensstämmer med rådande syn‐
sätt på de normer och värden som ingår i värdegrunden. Det är således inte
enbart den pedagogiska eller yrkesmässiga förmågan som bedöms, utan
även lärarens förmåga att ge uttryck för värdegrunden i handlingar och
bemötande. Emellertid visar det sig i samtal med lärarna att arbetet med
värdegrundande frågor snarare kommit igång från en bottom up‐modell.
64
Den utlösande faktorn var några aktuella händelser som startade processer
och satte värdegrundsfrågor i fokus. Dels handlade det om elevernas reak‐
tioner mot sexistiska genmälen, dels en till synes oskyldig sed som urartat.
Initiativet kom från en grupp elever:
‐
Vi hade de här problemen på Alla hjärtans dag då eleverna delade
ut blommor, och det var så tydligt vilka som fick vara med och inte.
Då var det några elever som tyckte att vi inte arbetade efter värde‐
grunden. (lärare, skola F)
Värdegrundsarbetet hade, trots kommunledningens policy, inte varit lika
synligt innan en grupp engagerade elever vände sig till skolledningen och
kuratorn. Skolledningen tog tag i situationen och tillsammans med eleverna
organiserades en värdegrundsgrupp som bestod såväl av elever som perso‐
nal. Den var aktiv i flera år och är det delvis fortfarande. Att den inte längre
är lika verksam förklaras med att nya frågor har krävt andra former för ar‐
betet. Den öppna diskussionen om främlingsfientlighet organiseras numera
i stället mest inom klasserna med särskilda teman, där åsikterna ställs mot
normer och värden i värdegrunden.
Styrningen för att skapa delaktighet och lärande och för att binda
samman lärande och fostran i ett pedagogiskt flöde kräver övergripande
mål, men också en genomgripande idé som också bygger på personlig,
känslomässig och kreativ närvaro. Det är möjligt att försök till ett sådant
flöde i gymnasieskolorna stannar upp på grund av en organisation som är
mer styrd än i lägre åldrar.
Tid och närvaro
Tiden kommer ofta i fokus då man för diskussioner med skolpersonal: hur
man använder tiden och hur tiden struktureras, men även icke‐tiden eller
bristen på tid. Tiden är i sig den enda resurs som alltid finns och är ofrån‐
komlig och fundamental för vår existens. Den är intimt förknippad med
dimensionen rum och att vara närvarande i tiden. I dagens samhälle ses
tiden som en personlig egendom, vilket får konsekvenser när vi fördelar
65
denna tid och var vi väljer att befinna oss. Ont om tid, säger lärarna ofta att
de har. Tiden, sedd som resurs, är dock konstant men kan användas på olika
sätt i skolan 42 .
En av skolorna diskuterade tid i form av närvaro. Närvaron lyfts upp
som en central del i värdegrunden och relaterades i skolan ofta till trygghet
– att alltid finnas med barnen hela skoldagen.
‐
Pedagogerna har aldrig håltimmar, vi äter tillsammans, vi har rast
tillsammans. Vi ska vara med eleverna 9–13.30. Det är en oerhörd
vinst, för jag lär känna mina elever. (rektor, skola B)
Tid och närvaro flyter samman i berättelserna och iakttagelserna från skola
C. Det pedagogiska flödet söker sig också utanför skolans gränser, och
många olika grupper och individer bidrar med sin tid och närvaro. Exempel‐
vis tar föräldrar emot elever vid studiebesök på sina arbetsplatser. Olika
organisationer har låtit barn och vuxna prova på ”goal ball” för icke‐seende
och rullstolshandboll. De båda pedagoger som ansvarar för mycket av pla‐
neringen betonar att folk är så villiga att bidra. Så har exempelvis Timbuktu
och Arash 43 besökt skolan och uppträtt där. De som varit med kommer till‐
baka, både vuxna och tidigare elever under den internationella veckan. Man
har utbyte med ett pensionärshem där elever bland annat visat upp dans
och en pensionär kom till skolan och berättade om sitt liv och om en kaja
som han haft som var tam. Pensionärerna kan också äta mellanmål och
umgås tillsammans med eleverna på skolan, vilket ses som betydelsefullt
för förståelse och gemenskap då många pensionärer i området saknar kon‐
takt med människor med olika kulturella ursprung.
Tid och närvaro i skola C speglas i form av pedagogers, barns och för‐
äldrars gemenskap under skoltid och de kvällar då skolan är öppen och hela
det omgivande samhällets gemenskap under den internationella veckan.
Genom uttalanden från personal, elever och föräldrar tydliggörs hur denna
42
Assarson, I. (2007). Talet om en skola för alla: pedagogers meningskonstruktion i ett poli‐
tiskt uppdrag. Malmö: Lärarutbildningen, Malmö högskola.
43
Artister som är populära bland barn och unga.
66
delaktighet möjliggörs genom den styrning som utövas av skolledningen.
När föräldrar talar om närvaro diskuteras den oftast relaterad till trygghet:
‐
Det viktigaste med värdegrunden är att det finns vuxna på skolan
som jag som förälder kan känna mig trygg med och få återkoppling
av. Pedagoger som är närvarande i verksamheten. En levande skola,
pedagoger är med ute på rasterna. Att pedagogerna har en person‐
lig ansvarskänsla och engagemang.
Skillnaden mellan den här skolan och andra skolor är att istället för
att lärarna håller på med administration är de ute med eleverna.
Det gör ju att med samma antal lärare får man mer närvaro med
eleverna. (föräldrar, skola B)
‐
Båda föräldrarna i citaten ovan talar om den fysiska närvaron, att det finns
lärare som är med i verksamheten och på raster. Denna vetskap innebär en
känsla av trygghet för föräldrarna. En av föräldrarna ställer även denna
närvaro i motsatsförhållande till att ”hålla på med administration”, vilket
förstärker det positiva. Det innebär att denna skola ställs i bättre dager än
andra skolor, där lärare inte är lika närvarande vid elevernas aktiviteter.
Närvaron kan vara mer än att fysiskt befinna i rummet. Många ungdo‐
mar är vana vid att leva i flera världar samtidigt. Det kan handla om kamra‐
ten som är med i mobilen eller, som här, kontakten med yttervärlden via
Facebook samtidigt som de är i skolan:
‐
Eleverna ska söka på litteratur som handlar om funktionsnedsätt‐
ning. De sitter vid var sin dator och då jag går runt ser jag att så gott
som alla har två sidor uppe i sina datorer. En för en sökmotor och
sedan Facebook‐sidan. När läraren kommer skiftar de snabbt till
sökmotorn för att sedan återgå till att prata om vad som händer i
etern. Någon upptäcker att en klasskamrat som skolkar idag är på
Facebook. De skriver alla till henne och hon svarar. Eleverna fnissar
och börjar skriva om vad de ska göra efter skolan. (observation,
skola G)
67
Det är en utmaning för läraren att fånga upp eleverna och vidga också sin
egen förståelse för hur olika världar går samman och för hur skolan ska
kunna se möjligheter i dessa nya dimensioner av närvaro.
Flera skolor poängterar vikten av att arbeta med värdegrunden i alla
sammanhang, i ämnesundervisningen, på rasten och omedelbart då man
upptäcker någon incident:
‐
Jag vill att den ska genomsyras hela tiden. Det här behöver vi fånga
upp och då gör vi det då, inte vänta till samlingen på fredag. Den
ska leva hela tiden. (rektor, skola B)
Men som några lärare påpekade så blir det alltid en avvägning mellan var
tiden ska läggas. Den skola som arbetade med s.k. EQ hade överlåtit detta
till fritidspersonalen, för att den undervisande tiden skulle tillfalla läraren.
En lärare framhöll:
‐
Det är viktigt att ta tag i situationer eller konflikter när de är där.
Sedan kan det väl vara tråkigt att det blir så efter varje rast och det
tar tid och så. Men jag kommer ihåg en gång när de varit taskiga
mot en kille. Då hade det varit en hel del omkring den killen och
han blev riktigt ledsen. Han kände sig verkligen kränkt. Vi ringde ef‐
ter hans mamma och han gick hem. Men då pratade jag med klas‐
sen den dagen och dagen efteråt, och då fick de skriva ett brev till
den här pojken. (lärare, skola E)
Om läraren ska ta upp varje enskild konflikt, reda ut den och följa upp den
måste denna tid tas från något annat. Lärarna befinner sig i en komplex
situation där de måsta balansera och välja mellan skilda, men lika viktiga
värden, som ska rymmas under den tid skolan varar.
Relationsskapande
När etik kommer i fokus för lärarnas arbete handlar det ofta om att skapa
ett klimat där relationerna mellan eleverna och mellan lärare och elever
kommer i fokus. Genom att eleverna inte själva får välja grupper, genom att
68
ständigt tala om vikten att bli accepterad också om man uppfattas som
annorlunda, försöker skolans personal göra lärmiljön till en trygg plats som
grund för att inhämta kunskaper:
‐
Jag försöker ju också arbeta med klassen så att de vågar säga saker
så ingen skrattar åt dem. Så nu börjar jag tidigt om de vill redovisa
sin läsläxa i klassen och i början var det inte så många, men nu är
det många som vill. Och då lär de sig tidigt att våga och att ge var‐
andra beröm när de har berättat. Så nu ska alla räcka upp och säga
att det var jättebra och så. Nu vill alla och det stärker självförtroen‐
det att man redan i år ett vågar stå inför en grupp och få uppskatt‐
ning. (lärare, skola E)
Genom att tolka och bekräfta eleverna och genom att uppmuntra eleverna
att ge varandra positiva kommentarer menar sig läraren skapa goda rela‐
tioner, där varje elev får känna glädje och tillfredsställelse i det de skapat. I
klassrummet har lärarna lättare koll på vad som sker i relationen mellan
eleverna. De ställen som brukar bli problematiska, menar lärarna, är i mat‐
salen och på rasterna. På rasterna är det viktigt med många vuxna, men i
den fria leken är det svårt att gå in och arrangera grupperna. Däremot kan
det fungera i matsalen.
‐
Sen får barnen inte bestämma själva vilka grupper de ska vara i el‐
ler var de ska sitta i matsalen, för det är då det kan bli sådana rikti‐
ga mobbningssituationer. (lärare, skola E)
Det krävs, menar lärarna, en medveten strategi för att ständigt skapa grup‐
per där sammansättningen passar det eleverna ska göra. Så kan det bli olika
grupper beroende på om eleverna ska äta, om de ska göra en teater eller
arbeta med något projekt beroende på vilket ämne det är. Det innebär att
lärarna måste lära känna eleverna så väl att de ser vad var och en kan bidra
med i just den gruppen, och för just den uppgiften som gruppen har att
lösa.
69
I skolorna uttrycker man trivsel och respekt för varandra som den absolut
viktigaste förutsättningen i skolans värdegrundsuppdrag och denna får man
genom relationer:
‐
Alla barn ska må bra och få komma till sin rätt. Vi jobbar mycket
med detta och framför allt för de nya eleverna. Hur kan vi skapa de
bästa förutsättningarna för just det här barnet? Om barnet får de
allra bästa förutsättningar, trivs och kommer hit med ett leende på
läpparna är det så mycket lättare att ta till sig nya saker och lära sig.
Jag ska bli respekterad för den jag är, så är allt så mycket lättare.
Det handlar om bra relationer. (rektor, skola B)
I en annan skola diskuterar en förälder relationens betydelse som en peda‐
gogisk fråga.
‐
Vi valde den här skolan på grund av pedagogiken. I den pedagogis‐
ka tanken ligger att alla barnen i huset ska få en relation till alla. Här
finns både yngre och äldre barn. Och att få kontakt med alla vuxna
som jobbar där. Det är en process men på sikt tror jag att det är po‐
sitivt, gör att barnen känner sig trygga. (förälder, skola A)
De yngre barnen i skolorna var inställda på att hjälpa varandra och hade
också många tankar om hur det är att vara en bra kamrat. Eleverna som
deltog i intervjuerna i skola E visade en medvetenhet om att det finns
klasskamrater som upplevs ha svårt eller ses som annorlunda:
‐
Jag känner en flicka som sitter bredvid mig. Hon är inte så bra på att
räkna och har inte så jättebra koncentration.
En i min grupp är inte så bra på att skriva, eftersom han inte läser
ordentligt.
Jag försöker hjälpa han.
Men det spelar ingen roll vad den är, bara den har kul.
I vår klass får alla leka med varandra. Ingen är utanför. (elever, sko‐
la E)
‐
‐
‐
‐
70
Eleverna här känner väl till begreppet koncentrationsstörning. Samtidigt har
de lärt sig att de som har svårt ska man hjälpa, att man ska få vara som man
är och att alla ska få vara med. För barnen är det viktigt att få vara med i
gemenskapen och de flesta har någon gång känt sig utanför leken och vet
att det inte är roligt.
Det kan synas självklart att värdegrundsarbetet självklart ska omfatta
alla elever. Ändå visar det sig vara svårigheter i att skapa nära relationer
mellan eleverna när några blir de som är i behov av särskilt stöd. Yngre barn
kan ha svårt att förstå vad det innebär för dessa kamrater. Här pratar en
grupp elever från år 5 om att man måste skärpa sig:
‐
Om nån är elak eller missköter sig i klassrummet då åker man till
psykolog.
Eller till speciallärare.
I ett ensamt rum.
Psykolog.
Nej, speciallärare – en strängare lärare så man blir snällare snabbt.
Vi har inte nån specialklass för dom som är sådär aggressiva eller
sådär. Vi har nån lärare som alltid är efter dom, eller med dom, som
ser till att dom inte gör nåt dumt.
Det fanns en som hade en sån i trean. Han hade en lärare med sig
hela tiden. (elever, skola E)
‐
‐
‐
‐
‐
‐
Eleverna har vaga uppfattningar av det som händer och fyller i med egna
fantasier. Här blir åtgärderna och den personal som ska vara till för att hjäl‐
pa snarast sedda som en form av straff.
En observation i matsalen vid samma skola visar en situation där några
elever möter en elev med diagnosen utvecklingsstörning:
‐
Pojken står tillsammans med sin assistent vid städvagnen. Han för‐
sökte ta trasan från ett annat barn men blir tillsagd av assistenten
att vänta på sin tur. Barnen runt vagnen upprepar att han måste
vänta ”för det måste alla göra”. Tonen är samma uppfostrande ton
som assistenten haft. (observation, skola E)
71
Enligt en lärare är denna pojke accepterad av barnen och de har skapat en
relation till honom som något av en maskot. Eleven i svårigheter ses som
svag, som en som behöver, något som också hans kamrater har tagit till sig.
När de möter hans beteende på samma sätt som de vuxna med en uppfost‐
rande attityd finns dock en risk att kamraten förblir i en barnslig, underord‐
nad, ställning. Relationsskapande som grund för pedagogiska flöden omfat‐
tar alla skolans elever, och i det krävs ett ständigt medvetet arbete.
I en av skolorna diskuteras hur man genom förändrade arbetsformer
kan öppna upp för att få mer tid till pedagogiska relationer med eleverna.
Använder man datorn, som en plats där eleverna kan lämna sina inläm‐
ningsuppgifter, kan detta frigöra tid, menar en av lärarna:
‐
Nätet kan vara scenen, att visa upp vad man gjort. Den kan frigöra
tid för olika pedagogiska relationer, kan också förändra arbetsfor‐
merna. (lärare, skola E)
Demokrati och inflytande är viktigt i alla relationer men än viktigare, mena‐
de många lärare, är att det också inom kollegiet råder en öppen stämning:
‐
‐
Vi hjälper varandra med material och så har ett ödmjukt beteende.
Ingen som är rädd för att jobba, utan alla tar sitt ansvar. Ingen smi‐
ter.
Vi är lyckligt lottade med en bra sammansättning.
Vår tidigare rektor var expert på relationer. (lärare, skola E)
‐
‐
Hur väl personalen trivs tillsammans kan dels ses som tur, som en slump att
de som trivs tillsammans hamnar tillsammans. Men det kan också vara en
följd av en medveten strategi hos skolledningen att skapa utrymme för
samverkan.
Kreativitet, känslomässig närhet och flexibilitet kräver att också perso‐
nerna är trygga med varandra. Relationer mellan elever och mellan elever
och lärare betonas av lärare på skola D, där man bland annat låtit eleverna
skriva om hur de upplever dessa:
72
‐
Jag känner att med niorna; det fungerar bra, de är tillsammans, det
är ingen uppdelning, de känner varandra.
Jag tror att de som går i nian nu har haft en incident på hela tre år.
Den var inte så allvarlig. Ja, det höll på att bli slagsmål, men läraren
som hade dem kom dit och styrde upp det. (lärare, skola D)
‐
I skolan har man arbetat med att få en gemenskap mellan eleverna och
samtidigt ökat närvaron av vuxna som finns bland ungdomarna hela tiden.
De stora skolorna måste ofta delas in i mindre enheter, något som kan ska‐
pa gränser mellan klasserna. På små skolor är det lättare för vuxna att träf‐
fas över gränserna, också för lärare och personal:
‐
Det är bra att vi känner varandra som personal. Många har jobbat
här länge och det är tryggare. Det är ingen stor skola. (lärare, skola
D)
För att klara av skolans komplexa vardag betonas värdet av relationer och
trygghet också mellan personalen och mellan de olika personalkategorier‐
na.
I en av skolorna betonas att man arbetat med mångfalden som medel,
för att öka kvaliteten i skolverksamheten och för att elever ska kunna behål‐
la och utveckla sina olika kulturer. Genom att ha kontakt med såväl ur‐
sprungskulturen som den kontextuella kulturen får de möjlighet att utveck‐
la en flerkulturell identitet. Skolans ambition är att vara en mötesplats där
man kan diskutera och problematisera värdefrågor som rätt och fel. Det
sker i en anda där man eftersträvar både en pedagogisk atmosfär och en
omgivning där eleverna känner sig trygga och mår bra. I allt skolan företar
sig bildar delaktighet och närhet utgångspunkt för att eleverna ska bli be‐
kräftade och entusiasmerade i skolan.
Internationellt arbete har en mängd förgreningar på skolan över tid,
rum, aktiviteter och organisation. Skolan deltar i utbildningsprogrammet
Child Rights, Classroom and School Management som finansieras av Sida
och ett universitet med tjugotvå medverkande länder från Afrika, Asien och
Sydamerika. Projektet innebär att alla på skolan under fyra dagar får beskri‐
73
va och förklara hur de arbetar med FN:s barnkonvention. I anslutning till
detta internationella arbete arbetar man också med World’s Children´s
Prize for the Rights of the Child (WCPRC) 44 en organisation som vänder sig
till alla barn och ungdomar i världen för att stödja barns rättigheter och
humanitära utveckling till ”globala kompisar”. Det är barn som delar ut ett
pris för att hedra dem som utfört speciellt beundransvärda insatser för
barns rättigheter. Genom dessa organisationer involveras barnen direkt,
något som skapar känslomässigt engagemang och utvecklar empati och
förmåga till solidariskt tänkande.
Styrningen på skolan beskrivs av rektor, bland annat genom att hon
ser sig själv som ”coach” på denna skola, som hon menar på många andra
sätt är en traditionell kommunal skola. Fokus för hennes ledarskap är att
eleverna ska känna delaktighet och tillit till sin förmåga och bakgrund:
‐
Det ser jag som väldigt viktigt att var och en kan vara stolt över sin
bakgrund, att få ett självförtroende – att jag duger. Visst har vi ock‐
så haft det här med svennar och blattar, men då pratar vi om det.
Det kommer och går, för utanför skolan så bemöts dom … Till ex‐
empel årskurs 5, som är så duktiga i schack, denna klass som har
känt sig som svennar och blattar, men det här självförtroendet när
de vann! De fick ju självförtroende: Vi är duktiga! ... Och när till och
med de eleverna som är jätteduktiga blir slagna av en flicka, som
har varit i Sverige, ja kanske tre år. Det är gott! Det är en seger för
flickan men inte bara för henne. Hon kommer från Afghanistan och
språkutvecklingen kan ju ta fyra fem år. (rektor, skola C)
Genom att bygga på bekräftelse och uppmuntran vill rektorn att skolan ska
få alla elever att känna sig duktiga, även om de ännu inte har de svenska
språkkunskaper som krävs.
44
http://childrensworld.org/page.html?pid=75
74
Gemenskapen i skolan tar sin utgångspunkt i de vuxnas förhållningssätt
gentemot varandra, hur deras kompetenser värderas och tillvaratas och hur
olikhet ses som främjande snarare än något som åtskiljer. Det pedagogiska
flödet i värdegrundsarbetet blir synligt också i att skolan vidgas och delvis
upplöser gränserna mot det omgivande samhället. Olika föreningar, företag
och institutioner, som kyrkan, samt pensionärer blir en del i skolans verk‐
samhet. Tidigare elever kommer tillbaka och gör praktik på skolan och
många av dem som flyttat till en närbelägen skola i år 7 får ledigt från den
och deltar under den internationella vecka som avslutar varje läsår. När
eleverna berätta om sin skola blir de ivriga i uppräkningen av allt som de
tycker är bra där:
‐
‐
‐
‐
‐
‐
‐
‐
‐
‐
Internationella veckan är bra.
Då får man klä ut sig och sjunga sånger.
Det är roligt och alla föräldrar kan komma.
Vi har sparkcykeltävling då också.
Så lagar vi mat som vi säljer.
Och så har det varit klättrare och eldslukare på skolan.
Vi får komma med förslag och bestämma på idrotten.
Det är bra med T som är skolans morfar.
Sedan finns elevrådet när vi pratar med rektor.
I klassen kan våra kompisar lämna förslag på lappar som de lägger i
en låda. Den i klassen som är elevrådsrepresentant läser lapparna
och skriver upp förslagen.
Så kan gå på ”tamam” och få hjälp med läxorna varje tisdag.
Där kan man även träna inför prov. (elever, skola C)
‐
‐
Mångfald och variation möter vuxna och barn på skolan i många olika for‐
mer. Det anordnas dagar med internationell mat och med dans såsom capi‐
oueira 45 och både personal och barnens anhöriga liksom barnen själva kan
få lära sig sambadans. Skolan har också haft en nordisk afton med en is‐
ländsk kör där medlemmarna bor i stadsdelen. Mångfald innebär mer än
45
Capoeira är en afrobrasiliansk kulturtradition och kampkonst med inslag av musik, sång,
dans och filosofi som utvecklades av afrikanska slavar i Brasilien http://sv.wikipedia.org/
75
öppenhet för olika kulturer. För att medvetandegöra att mångfald betyder
att möta var och en utifrån vem den är oavsett kön, har skolan anordnat
föreläsningar för föräldrar och personal. Dessa träffar är populära bland
föräldrarna och också mycket välbesökta:
‐
De har haft kvällar här, temakvällar. Jag vet att jag har varit med på
en föreläsning … och då fick man komma dit med sina frågor, och så
berättade han om hur det är att vara transvestit. Och de har ju haft
flera sådana kvällar litet regelbundet och det är ju tänkt som en del
av integrationen. Vi har haft någon matkväll och någon danskväll
och det är ganska poppis tror jag. Spännande grejer! Det är också
trevligt och föräldrar som inte kan så mycket svenska kan få reda på
mer om skolan. (förälder, skola C)
Föräldrar hade uttryckt önskningar om att kunna hjälpa sina barn i skolar‐
betet och därför arrangerades en föreläsning 46 om ”hur du ska göra som
invandrare för att ditt barn ska lyckas i skolan”. Inom projektet ”Öppna
skolan” är aktiviteterna mindre formella. Man träffas, fikar och pratar och
vid ett tillfälle virkade alla föräldrar och personal var sin blomma som nu
pryder en tavla i form av en jordglob i matsalen. Humor framhålls som en
viktig ingrediens i skolans gemenskap:
‐
De får göra väldigt många olika saker, och så är det ju det att de
jobbar tillsammans i de olika årskurserna. Det blir inte de där barri‐
ärerna på samma sätt. Har man kompisar utöver årskursgränserna
då blir det inte heller att man retas. Jag tror att det förebygger en
massa saker. Plus att barnen tycker det är jättekul och är superen‐
gagerade och jätteduktiga i uppträdanden och så där. (förälder,
skola C)
Intentionen med skolan som ett nav för gemenskap och mänsklig samvaro
speglas i hur en grupp pedagoger beskriver verksamheten:
46
Sonia Sherifay är författare och föreläsare bland annat på temat ”förälder i nytt land”.
76
‐
Skolan ska ju fungera som ett centrum, det är ju det som är mål‐
sättningen, ett centrum här i vår stadsdel. Vi har ju kvällar när vi
bjuder in föräldrar och dem som bor här att delta i olika evene‐
mang.
Vi har verkligen öppna dörrar här. Föräldrarna får veta det första
dagen de kommer hit och besöker oss, att de kan komma in när de
vill, i vårt kök, göra kaffe eller så tar de kaffe om det finns. Just att
bjuda in: ”Kom och sätt dig här! Du kan väl sitta en stund bland
barnen, behöver inte hämta barnet direkt, så sitter vi ned och
snackar litet. (lärare, skola C)
‐
Skolan är inte en sluten enhet för de som arbetar där och för eleverna, utan
samhället utanför bjuds in och föräldrar har sin givna plats utan att behöva
känna sig som på besök. På så sätt vill personalen i skolan ta vara på föräld‐
rarnas erfarenheter och kunskaper, men också lyssna till deras oro och fun‐
deringar om de ömsesidiga förväntningar som finns och de krav som ställs i
den svenska skolan. I den dialog som skapas får föräldrarna känna lika värde
trots sina tillkortakommanden i det svenska språket. De bekräftas i sin för‐
äldraroll, men också som bärare av kulturen de har med sig. Föräldrars del‐
aktighet blir en del av helheten i skolan där en inkluderande kultur utveck‐
las och allas delaktighet främjas.
Sammanfattning
Sammanfattningsvis kan sägas att i detta kapitel beskrivs hur värdegrunden
genomsyrar hela verksamheten och omsätts till pedagogiska flöden. Det
sker förhandlingar och omförhandlingar om värdegrundens innebörder
bland både personal, elever och föräldrar. Därigenom skapas en beredskap
att ompröva den egna uppfattningen om värdegrundens innebörder. Erfa‐
renheter kopplas på det sättet samman med det eftersträvansvärda.
Relationsskapandet fokuseras i dessa skolor för att skapa trygghet i
verksamheten där också närvaron med barnen blir betydelsefull. I anknyt‐
ning till relationsskapandet lyfts etiska frågor fram för diskussion i skolan.
Även pedagogrollen och arbetssätten utsätts för förhandlingar, då man
försöker utgå från att ”alla barn är allas barn”. Ambitionen är att skapa en
77
skolkultur där alla elever blir sedda och viktiga och innebörden i ordet hel‐
hetssyn lyfts fram. Vidare blir synen på tid och tidsanvändningen uppmärk‐
sammad och föremål för diskussion och förhandling.
När värdegrundsarbetet pågår som ett pedagogiskt flöde finns den
också ständigt närvarande i undervisningen som en pedagogisk idé. Det
finns en koncentration i alla handlingar och uttalade visioner, som syftar till
att alla barn ska känna sig välkomna och sedda utifrån sina egna premisser.
För att kunna arbeta med värdegrundsfrågor som genomsyrar hela
verksamheten blir styrning och delaktighet betydelsefulla faktorer. Skolled‐
ningen får i dessa skolor en nyckelposition för att skapa förutsättningar för
ett genomgripande arbete mot ett gemensamt mål. Det finns en genomar‐
betad plan för hur arbetet med värdegrunden ska ske utifrån måldokument
på alla nivåer i skolan.
För att genomföra denna målstyrning och få ett pedagogiskt flöde an‐
vänds en rad verktyg för att knyta målen, utvärderingarna och kvalitetsar‐
betet närmare varandra. Några exempel på sådana verktyg är handlingspla‐
ner, utvecklingssamtal, IUP, kvalitetsredovisningar och olika typer av reflek‐
tionssamtal. Dessa används som redskap för att skapa processer som gör
att värdegrundsarbetet stabiliseras och blir en del av kärnverksamheten.
Värdegrunden som interaktion mellan skola och
samhälle
Värdegrunden kan inte ses som fri från rådande samhälleliga strukturer
eller från hur människor interagerar på olika mötesplatser innanför och
utanför skolan. När elever och personal kommer till skolan tar de med sig
de sociala strukturer som råder i samhället, men blir också bärare av olika
värderingar såsom de uttrycks i skolans värdegrundsarbete. Skolan blir en
mötesplats för en mängd olika normer och en arena för interaktion. I det
följande riktas fokus mot hur värdegrundsarbetet kan ses som ett ömsesi‐
digt utbyte mellan skolan och det omgivande samhället där aspekter som
kan kopplas till social klass, kön och etnicitet blir betydelsefulla i arbetet
78
med normer och värden. Interaktion sker således på olika arenor och på‐
verkar elevers växande till demokratiska medborgare.
Demokrati lokalt och globalt
Enligt Skolverket 47 är skolans demokratiska uppdrag överordnat andra vär‐
den och något som ska genomsyra all verksamhet på skolan. Det kan ses
som tredelat. En del av det demokratiska uppdraget innebär att eleverna
ska få kunskaper om demokrati och värdegrund. Den andra delen fokuserar
de demokratiska verksamhetsformer som ska råda i skolan och som ger
elever och personal delaktighet. Båda dessa delar kan sägas handla om
interaktion på arenor inom skolan. En tredje del handlar om att fostra de‐
mokratiska medborgare, det vill säga interaktion som även sker med det
omgivande samhället.
När vi tar upp frågan om demokrati i samtalet med skolorna handlar
detta framför allt om medinflytande, som till skillnad från delaktighet karak‐
teriseras av att få vara med i olika formella grupper såsom elevråd, matråd
och klassråd. I dessa råd har det mest handlat om praktiska frågor, om red‐
skap till skolgården eller fler uppehållsrum. Undervisningen, arbetsformer
eller läroböcker är inga frågor som behandlas i dessa råd. En av rektorerna
säger:
‐
Vi tycker att barnen har ett bra inflytande på vår skola. Men elever‐
na måste också medvetandegöras om vilket inflytande de har, för
det är inte alltid de ser det själva. (rektor, skola A)
Att vara delaktig är att också vara med om att skapa situationen. Att det
arbete som sker kring elevers delaktighet och demokratiska beslut har för‐
greningar ut i det omgivande samhället illustreras av rektorn på skola C:
Tre år efter att jag tillträtt min nuvarande tjänst genomfördes en om‐
organisation; nya byggnader och en förskoleklass hade tillkommit och
det var en god stämning på skolan. Då visade det sig efter tre måna‐
der att jag måste skära ned tre miljoner i verksamheten och jag blev
47
www.skolverket.se/content/1/c4/08/48/demokrati.pdf
79
tvungen att dra in elva tjänster, vilket innebar att sju personer fick gå,
bl.a. skolvärdinnan. På den tiden hade vi cirka elva procent barn med
annan etnisk bakgrund än svensk och idag är siffran sextiofem pro‐
cent. Skolans extra tilldelning för varje elev med svenska som andra‐
språk togs bort och jag informerade föräldrarna. Då ställde alla upp –
byalag, kyrkan och en utfrågning anordnades där politiker fick stå till
svars för besluten inför bl.a. föräldrar och elever. Det blev en mani‐
festation, ”det bara skedde” och det kändes som ”skolan mitt i byn”. I
år 2010 har fördelningen korrigerats i förhållande till inflyttning, soci‐
algrupp och utbildningsnivå.
Den delaktighet som här framträder belyser hur processer i samspelet
mellan skolan och närsamhället påverkar och interagerar i en skolas arbete
med frågor som berör värdegrunden som helhet. Det visar även hur föräld‐
rar, men också andra medborgare och organisationer i skolans närområde,
kan ges inflytande.
Flera skolor skapar olika vägar för att öka elevernas inflytande och vilja
att medverka. I en skola får elevrådet regelbundet prata med rektorn och
berätta om sina önskemål. I klassrummet finns en låda där kamraterna kan
lämna förslag på lappar. Den i klassen som är elevrådsrepresentant läser
lapparna och skriver upp förslagen. Klassråden hålls varje vecka och elevråd
med rektorn två gånger per månad.
‐
‐
‐
Vi får komma med förslag.
Sedan har vi elevrådet där vi pratar med rektorn om vad vi vill.
Klasskompisarna kan lägga lappar i en låda om vad de har för för‐
slag. Sedan läser den som är med i elevrådet lapparna och skriver
upp förslagen. Vi har klassråd varje vecka och elevråd med rektorn
två gånger i månaden.
Vi har en bra rektor. Hon är snäll och lyssnar på våra förslag och
försöker genomföra det om hon kan.
Ibland kanske det inte finns pengar.
Vi har en fotbollsplan som ligger alldeles utanför skolans område,
men det finns en lekplats som behöver byggas om. Då fick eleverna
lämna förslag.
‐
‐
‐
80
‐
Varje klass ritade och röstade på tre förslag. Sedan valde en lärare
ut två av alla förslagen som kom in. (skola C)
Utifrån helhetsbilden av skola C kan elevernas beskrivning ses som en del av
arbetet med elevers inflytande och medbestämmande. Möten med rektorn
och deltagande i förslag och planer för hur skolan ska utformas lyser ige‐
nom i de flesta intervjuer och observationer. I uttalandena från eleverna
framgår att demokrati här inte bara tolkas som att få uttrycka sin mening,
utan också att det som de varit med om att bestämma verkligen genom‐
förts. I samtal med rektor framgår att hon tar allvarligt på mötena med
eleverna när de framför sina åsikter, men också att hon inför dem redovisar
ekonomiska och andra skäl till varför deras önskningar inte alltid kan
genomföras. I intervjun med eleverna framgår också att de vet hur det kon‐
kret gick till när förslag till lekplatsens utformning antogs.
På skola C arbetar man med demokrati genom interaktion både inom
och utanför skolan genom att involvera elever, föräldrar och personal i
verksamheten både på ett lokalt och ett globalt plan. Dramatiska händelser
i världen hanteras på skolan genom att alla, barn, personal och föräldrar
agerar tillsammans, något som är kännetecknande för denna skolas värde‐
grundsarbete:
‐
När det gällde Haiti handlade det om att gå från ord till handling.
Föräldrar involverades och bland annat de som själva varit utsatta
för katastrofer bidrog, personalen arbetade på lördagar, företag
och konstnärer gav sina bidrag som auktionerades ut och resultatet
blev 18 600 kronor till Haiti. Det är viktigt att skapa möjligheter för
föräldrar att bidra. (lärare, skola C)
I gymnasieskolan menar eleverna att de har möjligheter till inflytande när
det gäller hur undervisningen läggs upp:
‐
Vi får vara med om vad vi ska lära oss, målen och så, och sedan får
vi bestämma hur vi ska nå målen. Man vet ju att vissa lärare är bra
på att föreläsa och för andra blir det bättre om man grupparbetar.
(elever, skola F)
81
Lärarna utgår från målen och samtalar med eleverna om olika vägar att
hämta in kunskaperna som krävs och om examinationsformer. Eleverna här
går på teoretiska program och tycker att de hade stor delaktighet i om de
vill ha grupparbete eller om läraren ska föreläsa. När de bestämmer form
utgår de från sin kännedom om lärarnas styrkor och svagheter och väger
medvetet detta mot de lärandemål de ska uppnå.
Medan eleverna på de teoretiska programmen använder sitt inflytan‐
de för att förbättra sina resultat, blir det för eleverna på yrkesprogrammen
viktigare med den sociala kontakten de har med sina lärare. Dessa elever
anser att de har bäst kontakt med lärarna i karaktärsämnena. Några av ele‐
verna framhåller kompisskapet med lärarna och att de i alla lägen kan vän‐
da sig till dem och bli bemötta som jämlika:
Våran lärare är ju mycket en kompis också.
Brottas man med han så brottas han tillbaka.
Det är inte som i nian. Man skämtar med och skojar.
(byggprogrammet, skola F)
Flickorna på omvårdnadsprogrammet ser på sina lärare utifrån de profes‐
sionella yrkeskunskaper som de utvecklar under utbildningen. Där är det
viktigt att alla respekteras och man måste ibland finna sig i sådant som man
inte själv håller med om.
‐
Det är som vi i vården. Man tar på sig en professionell rock. Man får
bara bita ihop och göra det. Det lär man sig. (omvårdnadspro‐
grammet, skola F)
Eleverna ser sina lärare som förebilder i den kommande yrkesrollen och
analyserar hur karaktärsämneslärarna, i sin kontakt med dem, går in i en
professionell roll för att möta alla med omtanke, oavsett om de är arga eller
tycker illa om någon. I undervisningen om respekt och allas lika värde blir
lärarna naturligt modeller för hur de själva vill tänka när de kommer ut i
yrkeslivet. Så när eleverna gör saker som lärarna inte gillar förväntar de sig
ändå att bli professionellt bemötta. På så sätt uppstår genom lärarnas in‐
82
teraktion med eleverna processer, som i sin förlängning påverkar de ungas
förebilder för ett vuxenliv också efter det att de lämnat skolan.
Rättvisa är ett centralt och problematiskt begrepp i den demokratiska
värdegrunden. En av klasserna i skola E hade som tema rymden och de olika
planeterna. En elev hade en släkting i USA som skickat en samling saker som
hade med rymden att göra att dela ut bland klasskamraterna, tillsammans
med några åtråvärde tygmärken. Men fyra av märkena var mindre och lära‐
ren var orolig för hur de skulle kunna fördelas utan att någon blev ledsen.
Trots att det fanns en oro för vad som skulle ske lämnade läraren över åt
eleverna att fundera på lösningar:
‐
E får komma fram och läraren berättar att E fått brev från en släk‐
ting i USA som arbetar inom NASA. Hon förklarar vad NASA är och
visar sakerna de fått, bl.a. 19 märken att sy på kläderna. Men fyra
av märkena avviker och nu frågar hon klassen hur de ska göra så
det blir rättvist. Barnen ger flera olika förslag, läraren lyssnar och
frågar vidare hur de tänker. Till slut enas eleverna om att om det är
någon som vill ha de avvikande mindre märkena så kan de räcka
upp handen och så kan man lotta ut dem först och sedan dela ut
resten. Det visar sig då att de små märkena är populära och jag
(som besökare) väljs att dra bland lotterna. (observation, skola E)
Den förtröstan läraren visade för elevernas förmåga att hantera situationen
och därefter hennes vägledning av deras resonemang bidrog till att alla
kände sig rättvist behandlade. Samtidigt blev hennes sätt att leda samtalet
en möjlighet för eleverna att förstå hur det går att förhandla så att alla får
höras och får vara med och bestämma. Det är sannolikt att eleverna tar
med sig sådana erfarenheter som modeller för hur de själva kan agera i
liknande förhandlingar i situationer utanför skolan.
Beslut om resurser till skolan tas på en övergripande nivå och är bero‐
ende av tillväxt och andra faktorer i samhället, vilket påverkar hur värde‐
grunden kan förverkligas sett i relation till omgivande samhällsfaktorer:
‐
Jag menar; vi har ju väldigt ont om pengar till vår skola. Den är väl‐
digt nedsliten och vi försöker hitta lösningar. Nu har jag varit väldigt
83
mån om att få loss pengar att måla över klottret. Kan jag hålla det
på den nivån så håller jag nere klottret och skadegörelsen, som
ändå tyvärr finns. Där har jag haft stor hjälp av vaktmästaren och
lokalvårdarna på skolan. Vi hjälps åt att ställa i ordning och försöka
reparera så fort som möjligt. Det jobbar vi bra med tillsammans. Jag
försöker verkligen få med mig den personalen så att de känner sig
delaktiga. (rektor, skola D)
Det lilla kafé som finns i skolan har dock fått byggas upp utan ekonomiska
resurser genom att kaféföreståndaren fått saker från en hjälporganisation.
Demokrati tillskrivs olika innebörder om det ses globalt på en makronivå
eller på en mikronivå mellan lärare och elever eller mellan eleverna.
Kön, social klass, etnicitet
Skolan som social mötesplats är tänkt att ha unika möjligheter att bryta
sociala och kulturella barriärer och traditionella könsmönster genom att
man lyfter fram dem och pratar om dem 48 . Den har delvis en kompensato‐
risk uppgift för att ge alla elever lika möjligheter. Hur skolor ser på alla
barns möjligheter avspeglar sig i de förhållningssätt personalen intar i för‐
hållande till den miljö eleverna växer upp i. En av skolorna i studien ligger i
ett vad som ofta kallas för utsatt område. Här arbetar skolan för att vara ett
alternativ till den ofta torftiga och oroliga miljö som barnen växer upp i.
‐
48
Barnen har fått ett utrymme på skola E som gör dem väldigt frimo‐
diga och glada. Fast, det ska man komma ihåg, barnen kommer från
en av de mest ekonomiska utsatta miljöerna i X. Det innebär att det
sker mycket dramatik inom hemmen. Fast när de kommer till sko‐
lan känner de sig så trygga att de kan släppa en del av sitt eget, tror
jag bakom sig. Och i ett längre perspektiv kan det göra skillnaden
mellan hur de lyckas i framtiden. De ska få alternativ. (rektor, skola
E)
ibid (2002)
84
Genom att ge utrymme för fantasi, skaparkraft och genom vuxen närhet
och tilltro till barnens förmågor, vill skolan bli ett frirum från tråkigheter,
våld och ibland bristande omsorg. Synsättet går ut på att skapa en oas, en
skyddande miljö, för barnen där de för en stund kan glömma svårigheterna
för att inhämta kunskap.
Samhällets sociala grupperingar och den status som tillskrivs olika yr‐
ken får också genomslag i gymnasieskolans värdegrundsarbete. Det finns en
problematik i att odla en specifik yrkesidentitet och samtidigt skapa enhet
mellan de olika inriktningarna.
‐
Jag har upplevt det som en problematik: om det är ok att odla sitt
utanförskap.
Vi ska ju förbereda eleverna för vad samhället har att erbjuda och
hela samhället är en blandning, samtidigt som man är fast i vissa
mönster och genrer. Men i den mån vi kan påverka eleverna att
träffa andra yrkeskategorier som vi har inne på skolan så berikar vi
ju varandra. Och vi har ju forum där elever möts oavsett vilka pro‐
gram de går, som de individuella valen. (rektorer, skola G)
‐
Det som beskrivs är ett exempel på hur skolan kan fungera som en modell
för vuxenblivandet i det större samhället, och ett brytande av barriärer
inom skolan kan sprida sig till sammanhang utanför densamma.
Sammanhållningen på gymnasiet är inte lätt att vidmakthålla. Yrkespro‐
grammen ligger ofta i egna byggnader där det finns utrymme för maskin‐
park och annan utrustning. På så sätt är de fjärmade från skolan fysiskt. I
gemensamma överbryggande aktiviteter som de fria valen kan gränser bry‐
tas och elever som annars inte möts kan mötas.
Eleverna på omvårdnadsprogrammet funderar också över hur olika pro‐
grams status visar sig i små privilegier:
‐
Natur har till exempel frukt och en massa andra fördelar. Om man
hade tagit bort det kanske det hade blivit annorlunda.
Gymnasiesärskolan är också för sig själva så vi har inte träffat dom.
De håller sig för sig själva men vi har ingenting med dom att göra
Samhäll och natur har egna samlingsrum, men vi har inget.
‐
‐
85
‐
Det blir lite vi mot dom (elever skola G)
Elevers kulturella bakgrund aktualiseras ofta i värdegrundsarbetet. Eleverna
i skola D har föräldrar med olika ursprung och religiös tillhörighet, och lä‐
rarna funderar och planerar hur de ska hantera dessa frågor. I området
finns några av de svenska minoritetsspråken, som talas av den äldre gene‐
rationen, och målet är att eleverna ska få möta det så mycket som möjligt:
‐
Vi pratar ju det, vår generation, men det är inte alla lärare som be‐
härskar det. De här barnen får inte höra det.
Sedan har vi elever med svenska som andraspråk. Föräldrarna har
sitt ursprung i Burma, Thailand och Ryssland. Och när det gäller en
grupp av föräldrar så vill de exempelvis veta om vi ska se film, de
vill veta varför man ska se filmen.
Så kan det gälla dans på idrotten och särskilt rytm. Vi har funder‐
ingar på att ta tag i religionsbiten, belysa fler religioner, exempelvis
buddismen. Så blir det inte att man bara visar på en religiös inrikt‐
ning.
Jag tycker inte att det märks. Föräldrarna vill att barnen ska del av
det skolan erbjuder och är måna om att det är en bra utbildning.
(lärare, skola D)
‐
‐
‐
Hur skolan ska främja elevernas förankring i kulturarvet kommer i fokus här
i samtalet. Det blir en fråga om såväl de officiella minoriteternas rätt som
om rätten för nyligen invandrade generationer att genom skolan låta bar‐
nen få ta del av det egna arvet som sitt och inte som en främmande kultur.
Skolans agerande har betydelse för att ge eleverna trygghet i relation till sin
ursprungskultur och de olika sociala grupperingar som de tillhör. Skolan kan
även erbjuda ett vidare perspektiv som accepteras av föräldrarna om de får
förklaringar och motiveringar till skolans val av innehåll och metoder i un‐
dervisningen.
Det kan vara svårt att göra föräldrarna delaktiga i skolans arbete, inte
minst i områden som betraktas som problemområden. På skola E visar det
sig att de vanliga föräldramötena med sina traditionella informationsvägar
inte lockar många. För att övervinna gapet mellan skola och hem försöker
86
lärarna därför skapa utrymme för föräldrarna att känna delaktighet när de
kommer till skolans möten. Därigenom hoppas man få föräldrarna att förstå
att de är viktiga och välkomna. Skolan anordnar olika aktiviteter som ger
plats för den kunskap som föräldrarna har, i allt från matematik till matlag‐
ning. I samtal med en grupp föräldrar understryks att dessa temadagar bru‐
kar vara mycket populära och välbesökta. Vem som ska ta initiativ till för‐
bättringar finns det dock lite olika synpunkter på i gruppen.
‐
Till mångt och mycket hänger det på läraren att ta initiativ, och
självklart på oss som föräldrar att ställa upp.
Fast i Iran där jag kommer ifrån gör föräldrar väldigt mycket hemma
med barnen.
Fast det är nog olika där också.
Men det är väl att man tror på skolan också.
Ja, och när man inte kan språket så kanske man inte tror att man
kan hjälpa till. (föräldrar, skola E)
‐
‐
‐
‐
Genom skolans signaler kan föräldrar få budskap om att de är viktiga och
inbjudan till dem visar på värdet av variation och mångfald. Föräldrarna blir
erkända som kompetenta, och känner att de kan bidra på ett meningsfullt
sätt i stället för att passivt inta information. Genom sina temakvällar undvi‐
ker skolan de traditionella informationsvägarna för att i stället öppna för att
tillvarata föräldrarnas erfarenheter.
Skolans arbete med att ge alternativa, varierade och mångsidiga bilder
av relationer mellan könen illustreras bland annat på skola B. Här har man
använt språket i ett försök att ändra strukturer. Så till exempel har man
döpt om ”dockvrån” till ”fantasirum” i ett försök att göra rummet mer
könsneutralt.
‐
Anna som är förskollärare frågar Karl vad han vill göra. Karl väljer
att gå in i fantasirummet. Att rummet heter Fantasirum står fint
skrivet på en skylt ovanför dörrkarmen. Där finns bland annat kud‐
dar, utklädningskläder, dockor och gosedjur. Efter att Karl gått in i
rummet kommer både pojkar och flickor in för att leka. Anna berät‐
tar att rummet tidigare hette ”dockvrån”, men att de döpt om det
87
till Fantasirum. Det är lika många pojkar som flickor som använder
rummet så varför ska det heta dockvrå, ett ord som oftast associe‐
ras till flickor (observation, skola B)
Förskoleläraren berättar att genom att döpa om rummet till Fantasirum har
det blivit mer tillåtet för pojkarna att använda rummet. Ordet dockvrå asso‐
cieras till flicklek, vilket enligt Anna kan vara känsligt för en del pojkar som
inte vill förknippas med att vara flickaktiga. Men till ett fantasirum kan både
pojkar och flickor komma och leka tillsammans. I fantasirummet finns ett
rikt utbud material för rollekar och andra fantasilekar. När barnen berättar
hemma om sin dag kan också föräldrarna se hur olika perspektiv på genus
framträder.
Aktuella samhällshändelser som berör kön och sociala strukturer som
avspeglas i medierna diskuteras också utanför skolan, i hemmen och på
andra arenor. Genom skolans arbete med sådana fenomen kan eleverna
ges redskap att bearbeta och tala med andra om det som rapporteras.
‐
Vi har följt det här Linnea‐fallet 49 . Tanken var att vi idag skulle låta
niorna få se ”Uppdrag granskning” och jobba kring det. Det fanns så
mycket, jag såg det själv och blev väldigt berörd, just det här hur
lätt det är att människor går samman. Programmet hade väldigt
många vinklingar och jag tror att man kan få loss mycket där, men
vi har ju inte kommit dit än. (lärare, skola D)
I fallet ovan finns många etiska och moraliska frågor som upprör och berör,
inte minst om hur sexualitet och kön konstrueras av såväl unga som vuxna.
Vissa fall, som det ovan får stort medialt utrymme och för ungdomarna kan
det vara väsentligt att få tala med vuxna om det de har läst och hört.
I likabehandlingsplanerna finns en strävan efter att pojkar och flickor
ska mötas och samtala med varandra. Det är dock lätt att eleverna håller sig
till sina kompisar och umgås i enkönade grupper, menar några av lärarna i
49
Fallet syftar på en ung flicka som blev våldtagen men inte trodd, utan i stället förtalad.
88
en av skolorna. Därför framhåller de vikten av att tänka på hur de grupperar
och placerar eleverna.
‐
Vi har försökt ta med det, hur vi placerar eleverna, i vår likabehand‐
lingsplan, att vi tänker på det för om de får välja så sätter de sig
med den de känner. Jag försöker fundera litet på det. Vi hade en
grupp tjejer och vi frågade dem hur vi skulle planera klassrummet,
hur det skulle bli bra för alla. De pratar med varandra, tjejer och kil‐
lar. I 8:an är det mer blandat. De sitter ute på rasterna, mer blandat
och pratar med varandra både tjejer och killar. (lärare, skola D)
Lärarna på skola D utgår i sina samtal om värdegrundsarbetet i mångt och
mycket från likabehandlingsplanen. Skolans ledning har satt den i centrum
och arbetet koncentreras kring den. Lärare, elever och föräldrar nämner
den ofta i intervjuer och samtal. På så vis kan skolans styrdokument bli en
utgångspunkt för dialog och interaktion både inom och utanför skolans
värld.
Rum för socialisation och lärande
Rum kan betraktas utifrån lokaliteter, men också i vidare bemärkelse som
utrymme för att utvecklas som individ och samhällsmedborgare. Genom
det lokala fysiska rummet skapas sociala relationer och interaktion. Skolan
som institution både definierar och styr hur rummet utformas, men också
rummet styr vilka möjligheter till verksamhet som ges. I skolan är rummet
tänkt som en plats för socialisation och för att inhämta kunskap. En del
skolor har som en strävan i sitt värdegrundsarbete att luckra upp gränser
mellan de arenor där elever och vuxna rör sig:
‐
Expeditionen måste ligga centralt, synligt och lättillgängligt. Som
rektor har man en servicefunktion också för eleverna. (rektor, skola
E)
Vår idé är att vi ska ha pedagogrummet centralt, mitt i skolan, med
glasfönster, för att barnen inte blir glömda och att barnen känner
sig trygga. (skolchef, skola B)
‐
89
Att som skolledare ha ansvaret för den fysiska miljön kan vara en balans‐
gång mellan tilldelad ekonomi och personalens och elevernas behov. På tal
om det kafé som har byggts upp centralt i skolan med frivillighet och utan
ekonomiska resurser säger en rektor:
‐
Jag tycker att det har att göra med att förebygga. Det handlar om
att vi ska kunna umgås på ett naturligt sätt, personal och elever,
hela skolan. Och då har vi märkt att sedan vi gjorde det här, så har
skadegörelsen och klottret blivit betydligt mindre. Grejerna blir
kvar. På något sätt tycker eleverna att det har blivit trevligare att
umgås med lärarna. (rektor, skola D)
Kaféföreståndaren berättar att hon kom dit som arbetsmarknadsåtgärd för
fyra år sedan men blev sedan anställd. Hon anser att det är viktigt med
denna träffpunkt mellan vuxna och elever – och det är billigt att fika, sär‐
skilt för eleverna. Det finns stort behov av att kunna köpa en smörgås, sär‐
skilt för de elever som pendlar långt. Det är en lugn och avspänd stämning i
kaféet där både personal och elever sitter och fikar. Det blir också en mö‐
tesplats för de som besöker skolan, till exempel föräldrar kommer dit.
Skolgården är oftast elevernas arena och vad som sker där kan bli ett
orosmoment för hur värdegrunden omsätts i praktiken. Om de vuxna inte
har någon uppsikt över barnen finns risk för mobbning och trakasserier.
‐
Alla barn ska ha rast samtidigt och fler lärare måste vara ute på ras‐
ten. Jag går själv ut för att eleverna ska se att rektorn är ute. Jag vill
vara en förebild för lärarna. (rektor, skola E)
Rektorns påpekande om att vara en förebild för lärarna kan tyda på att det
finns svårigheter att få lärarna att gå ut på rasterna. För lärare är rasten inte
bara vila utan lika mycket en förberedelse för nästa lektion. Det krävs ett
annat organiserande av undervisningen än den strikta schemaindelningen,
om lärare ska vara lika mycket närvarande i elevernas fria tid som på lektio‐
nerna. De skolor vi varit på har påpekat vikten av att det finns många vuxna
också på rasterna. Särskilt anställda assistenter eller skolvärdar som är ute
90
med barnen är en av lösningarna. En annan är att fritidspersonalen tar hand
om eleverna på rasterna. Men att bara vistas på samma plats ger inte au‐
tomatiskt rum för samspel.
Allas delaktighet ses i allmänhet som en viktig del av värdegrundsarbe‐
tet. Hur en skola placerar elever som anses vara i behov av särskilt stöd,
avspeglar delvis tolkningen av allas lika värde. I flera av de skolor vi besökte
fanns särskolan i lokaler som låg mer eller mindre avskilda från övriga sko‐
lan. Elever med diagnoser hade sina klassrum i den del av skolan som sågs
som lugnast. För skolornas elever signalerade en sådan placering avvikelse.
Vid ett samtal med elever vid ett yrkesprogram talade vi om de elever som
gick motsvarande program på gymnasiesärskolan. De fick frågan om de inte
skulle kunna gå programmet tillsammans:
‐
‐
‐
‐
Nej, då hade det blivit mobbning.
Det hade varit skämmit att vara med dom.
Alltså den personen får ju den stämplen automatiskt.
Fast hade man mött dem utan att veta hade man nog inte tänkt på
det.
Dom håller sig mest nära läraren. Dom känner sig nog tryggast då.
(elever, skola G)
‐
Här tillskriver eleverna sina skolkamrater egenskaper, som skulle göra att
de skulle skämmas för att visa sig tillsammans med dem. Den samhälleliga
stigmatiseringen och utanförskapet avspeglar sig i skolans placering, inte
bara i den fysiska lokaliseringen utan också i det sociala utrymme som sär‐
skolans elever får. På en skola har man valt att så långt möjligt inte sortera
elever i olika grupper efter förmåga. Där går alla särskolelever inkluderade
och följer särskolans kursplan men i vanliga klasser. Också här finns dock en
gräns för delaktigheten:
‐
Men det finns alltid den här gränsen; de kommer inte längre. Om
de är alltför utvecklingsstörda eller om föräldrarna vill, skickas ele‐
verna till en annan skola med särskild särskola. (rektor, skola E)
91
Ett visst mått av avvikelse kan tolereras i det rum som är grundskolan. När
avvikelsen blir för stor ställer ramarna för skolans möjligheter att ge under‐
visning och delaktighet stopp. Stigmatisering och upplevelse av att inte höra
till kan naturligtvis allvarligt påverka interaktionen mellan alla dem som
vistas i skolan, och erfarenheterna följer med i livet i det omgivande sam‐
hället. Olikheter och variation kan istället ses som en förutsättning för att
lösa problem i det alltmer komplexa samhälle som omger oss och i de ut‐
maningar som ett hållbart samhälle står inför. Skolan kan fungera som mo‐
dell för ett inkluderande samhälle där inte onödiga gränser för interaktion
byggs upp.
Skolan som rum i både konkret och psykologiskt perspektiv har kopp‐
ling till upplevelsen av trygghet som grund för interaktion, något som också
uttalas tydligt i läroplaner som en del av värdegrunden. Om trygghet talar
några elever men de kopplar det även till rum för lärande och aktivitet
utanför lektionerna:
‐
Nej, alla är inte trygga. Man borde ha lärare som går i korridoren,
inte vänta tills någon gjort något dumt en andra gång. Man måste
göra något på direkten. De flesta trivs nog men …. (elever, skola D)
När eleverna beskriver skolans rum framhåller de först och främst de vux‐
nas närvaro som en garanti för att de sociala relationerna elever emellan
ska kunna växa i en trygg miljö. Men de pekar också på betydelsen av hur
undervisningen organiseras med variation i innehåll och metoder för att
rum för lärande ska uppstå. Om det fysiska rummet är otillfredsställande
kan det leda till uppgivenhet och frustration. I vilket skick rummet är ger
signaler till eleverna om hur viktig eller oviktig deras arbetsmiljö anses vara
av dem som har makt att fördela resurser. Lärare menar i samtal att för
ungdomarna är detta avgörande för deras tillit till samhället och för deras
framtidstro.
På skola D nämner både barn, personal och föräldrar naturen och
utemiljön som viktiga faktorer för en positiv upplevelse av skolan som ar‐
betsmiljö och kopplad till interaktion och relationer.
92
‐
Man ska behandla alla lika, vara snäll mot alla, vara rättvis och man
skulle vara ute mycket mer i miljön. (elev, skola D)
Min son skulle gärna sitta på ett berg och han skulle kunna lära sig
en massa ute i naturen. (förälder, skola D)
‐
Just miljön och naturen som en källa till utveckling, socialisation och lärande
kan ses i relation till de värden som beskrivs i läroplanen, och som hänför
sig till miljöperspektiv och global överlevnad. Att eleverna och de vuxna
framhåller naturen som central är ett grundläggande värde som också
framkommer i våra samtal med såväl elever som personal. De känner lust
och kompetens att förvalta den om de bara ges förutsättningar.
Det blir utifrån en av skolorna också påtagligt att ett visst pedagogiskt
arbetssätt kräver en logistik för interaktion, så att platsen för lärande lyfts
fram. Här kan det handla om åldersblandade klasser och roterande ledar‐
skap. Idén är att ha olika hus, där halva huset är förskola för barn i åldern 0–
5 år och andra halvan är skola för år F–3. Varje hus är ritat utifrån ett peda‐
gogiskt tänkande att det ska finnas en oas i mitten som en mötesplats för
förskola och skola. Rummet har inspirerats utifrån en idé om ”verkstäder”
med ett svenskarum, ett matterum och en ateljé:
‐
Vi har en väldigt inbjudande miljö. Man har en röd soffa mitt i klass‐
rummet, och så har man byggt upp små oaser runt den här med läs‐
hörnor där man kan sätta på sig lurar om man vill och små läslam‐
por. Så där kan man sätta sig och läsa. Och man har material som är
tillgängligt också. (rektor, skola A)
Ovanstående citat beskriver behovet av en arkitektur för interaktion. Denna
pedagogiska tanke om ”skolan i byn” och att med hjälp av olika hus skapa
ett ”vi" kan också ha en baksida. Det kan finnas en risk att mellan de olika
husen uppstår ett ”vi och de andra”, och att den eftertraktade vi‐känslan
istället blir ett hinder för skapandet av en gemenskap i skolan som helhet.
Bland högstadieeleverna i studien framkommer att skolans utformning
är viktig för lusten att gå dit och vistas där. De upplever ofta skolmiljön som
torftig även om inte alltid personalen gör det:
93
‐
Det är jävligt tråkigt. Det skulle finnas något … finns inte så mycket
att göra på rasterna. Typ, man blir trött, psykiskt. Ganska tråkig sko‐
la, tråkiga färger, känner sig trött, en enda stor tegelbyggnad. Det
känns som att det alltid är dammigt. (elev, skola D)
Skolans fysiska miljö är väsentlig för hur eleverna upplever att deras lärande
och socialisation blir värderad. En nedsliten skola utan skönhet och utrym‐
men för aktivitet och gemenskap signalerar till dem att deras viktiga växan‐
de till vuxna och deras bildnings‐ och socialisationsprocesser inte anses vara
värdefulla. Tonårens lärande kompliceras tillräckligt av de krav och förvänt‐
ningar som både ungdomarna själva och vuxenvärlden ställer, och då blir
det desto viktigare att skolan erbjuder ett stimulerande och tryggt rum för
lärande. Estetikens roll i att skapa rum för interaktion bör inte underskattas.
En annan grupp av elever i en annan klass på samma skola finner andra
värden i skolan som kontext för interaktion och sociala relationer:
‐
Den är jättebra. Det är en liten skola och det händer inte så mycket.
Man kan vara trygg, men man hör om andra skolor där det är slags‐
mål och polisen kommer. Ja, det är som en vanlig skola – tråkig
ibland men friluftsdagar är kul. Många gånger kommer man till sko‐
lan för att träffa kompisar, men vissa dagar är det surt. Man har trå‐
kiga lektioner, men man kommer för att det är socialt. (elever, skola
D)
I de här elevernas samtal framhålls de sociala relationerna elever emellan,
men också tryggheten i en liten skola, som viktiga faktorer för att man ska
vilja vara där och på så vis ta del av bildning och socialisation. Den fysiska
miljöns brister uppvägs av att man har tillfredsställande relationer och upp‐
lever gemenskap och trygghet.
Sammanfattning
Sammanfattningsvis framträder hur skolan som en del av samhället påver‐
kas av sociala förhållanden, men också hur skolan genom interaktion med
det omgivande samhället har ett medborgarfostrande uppdrag i ett större
94
sammanhang. Interaktion och ett ömsesidigt utbyte sker inom skolan ge‐
nom att elever får vara med och skapa situationer. För yngre elever är
medinflytandet ett centralt tema i den demokratiska fostran. Vikten läggs i
skolorna å ena sidan på att ge inblick i de demokratiska formerna för be‐
slutsfattande, där majoritetsbeslut inte alltid innebär att få igenom den
egna viljan. Å andra sidan lyfter de olika skolorna i studien fram hur elever‐
na kan få sin röst hörd, uttrycka önskemål och blir lyssnade till. För de äldre
eleverna handlar den demokratiska fostran om att diskutera det som hän‐
der i världen, och att då kunna föra fram åsikter och tankar på ett accepta‐
belt sätt. Också de äldre eleverna får träning i de demokratiska formerna,
där de själva får hålla i formerna. I det lilla, där skolans verksamhet står i
fokus, framstår medinflytandet över det egna lärandet utifrån på förhand
uppställda krav som ett viktigt fostransmål. Skolan har möjlighet att vara ett
nav för lokala demokratiska processer som har förgreningar ut i det omgi‐
vande samhället. I denna utåtriktade interaktion finns på vissa skolor
medaktörer i skolans närområde där elever, personal, föräldrar, företag,
organisationer och enskilda personer blir medaktörer för att påverka de
samhälleliga villkoren och där skolan ofta beskrivs som ”skolan mitt i byn”.
För de yngre eleverna är det viktigt att lärarna är snälla och rättvisa,
medan de äldre eleverna också vill bli erkända som snart vuxna. Eleverna på
de yrkesinriktade programmen befinner sig i gränslandet mellan att vara
elever och blivande tilltänkta kolleger inom ett fackområde. Här får karak‐
tärsämneslärarna delvis en annan roll, och i mentorskapet åstadkoms en
närhet genom den professionalitet yrket ger. Kärnämneslärarna får därmed
inte samma auktoritet för dessa elever. Genom att skolans personal funge‐
rar som förebilder inför ett vuxenliv utanför och efter skolan, påverkas de
ungas föreställningar om samhällets värdegrund i stort.
Skolorna eftersträvar samtal där uppfattningar och åsikter kan gå isär
för att låta alla komma till tals och bli hörda. Samtidigt visar det sig att det
är viktigt att skapa utrymme för en dialog som ger lika möjligheter, obero‐
ende av kulturell eller språklig förmåga att argumentera. Bland de äldre
eleverna överlåts ansvaret för samtalen inför beslut i högre grad åt elever‐
na, medan lärarna tar ansvar för och leder samtalen för de yngre så att allas
95
röst kan bli hörd. Sociala gränser lyser igenom främst i mötet mellan elever
från yrkesinriktade och teoretiska inriktade program, där samhällets syn på
de framtida yrkesrollernas status får genomslag. Skolorna strävar efter att
överbrygga motsättningarna genom att skapa forum där alla elever kan
arbeta tillsammans med teater, friluftsdagar eller andra gemensamma pro‐
jekt och individuella val.
Det finns i studien exempel på uppfattningar bland personal och skol‐
ledning att eleverna i skolan ska få tillgång till en miljö som kan kompensera
för vad som ses som brister i hemmiljön, eller som brister i anpassningen till
det svenska samhällets normer och värden. Att skolkulturen kan uppfattas
som främmande försöker en del skolor kompensera genom att finna andra
former av föräldramöten. I detta sammanhang utgår de från att föräldrarna
vill sina barn väl, och därför strävar skolan efter att ta vara på föräldrakraf‐
ten och se föräldrarna som kompetenta i barnens fostran. Genom sådana
exempel blir värdegrundens förverkligande synligt i relation till ett bredare
perspektiv på omgivande samhällsfaktorer, och visar på värdet av variation.
Det förmedlar signaler till föräldrar och andra personer utanför skolan att
de är viktiga
Språket lyfts fram som grunden för det egna kulturarvet. Men språket
används också för att medvetet förändra fastrotade könsnormer. Genom
att förändra och avköna språket hoppas skolorna skapa mer närhet mellan
pojkar och flickor. Elevers erfarenheter av barriärbrytande när det gäller
genusaspekter i skolans värdegrundsarbete kan möjliggöra att de tar med
sig dessa i livet utanför skolan och i ett kommande vuxenliv.
Det fysiska rummet ger plats för möten mellan människor och skolan
som social mötesplats blir synlig på alla stadier. Det handlar dels om att ge
utrymme för möten mellan vuxna, barn och unga, dels om möten mellan
elever med olika bakgrund och intresse. Mötena är en viktig del av sociali‐
seringen, och riskerar också bli konfliktfyllda. Men om elever i skolan upple‐
ver trygghet i relation till ursprungskultur, nuvarande kultur och sociala
grupperingar kan skolan erbjuda ett vidare perspektiv som de tar med sig ut
i det omgivande samhället. Elever som anses ha svårigheter är i skolorna
ofta placerade i egna lokaler eller grupper. Det visar sig då finnas en gräns
96
för möjligheten till delaktighet och interaktion, en gräns som samtidigt ska‐
par marginalisering och stigmatisering av elever med diagnoser som utveck‐
lingsstörning. De skolor som funnit vägar till ett inkluderande arbetssätt
med en logistik för interaktion kan också fungera som modeller för ett in‐
kluderande samhälle.
Hur lokalerna utnyttjas påverkar skolans pedagogiska tänkande och
tvärtom. Skolans läge, elevgruppernas placeringar, lokalernas utformning
och inredning liksom hur omgivningen tas tillvara påverkar också det ut‐
rymme som skapas för lärande. Skolors position beskrivs i samtal med per‐
sonal och skolledning ofta som ”skolan mitt i byn” även om den ligger i en
stad. Detta pekar på den centrala roll skolan kan spela, inte bara i närsam‐
hället utan också i ”en global by”, genom de händelser som når oss via me‐
dier och andra bryggor till det internationella samhället.
97
Värdegrunden fylld av spänningsfält
Politiska styrdokument blir oftast till i förhandlingar mellan olika intressen
och innehåller därför inte sällan olika kompromisser. I detta avsnitt grans‐
kas några av de delar där det skulle kunna bli svårt att sammanjämka olika
värden. Skolans värdegrund framställs ofta som värdegrunden i bestämd
form, som något enhetligt och obestridligt. Men som retoriskt begrepp är
det samtidigt öppet för tolkningar som skapar spänning. Läroplanen beto‐
nar att all verksamhet i skolan ska utgå från ett demokratiskt förhållnings‐
sätt, vilket lämnar en öppenhet om utformningen av de många relationer
som finns i en skola. Utbildningsmöjligheter utgörs, enligt Kenneth Ross
Howe 50 , av flera olika fält där demokrati, likhet, likvärdighet, möjligheter,
rättvisa, utilitarism och värderingar är centrala.
Budskap öppet för tolkningar
De demokratiska värderingarna får i 1 kap. 2 § skollagen status som oföryt‐
terliga. Det innebär att de inte kan förhandlas bort, samtidigt som de i pro‐
positionen framställs som något som har giltighet inom en given kultur‐
krets. Värden och kunskaper framställs samtidigt som instabila och förän‐
derliga. Skolan ska förmedla ”beständiga kunskaper som utgör den refe‐
rensram alla i samhället behöver”, samtidigt som eleverna ska kunna ”ori‐
entera sig i en komplex verklighet, med ett stort informationsflöde och en
snabb förändringstakt” 51 I formuleringarna finns en inneboende svårighet
mellan att se kunskapen och värdena å ena sidan som stabila och å andra
sidan som kulturberoende i en föränderlig värld. Kulturer omskapas stän‐
Howe, K. (1997). Understanding equal educational opportunity: Social justice, democracy
and schooling. New York, NY: Teachers College Press.
51
Förordning om läroplan för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet.
U2010/5865/S, s. 4.
50
98
digt och då kulturer möts uppstår genast en förhandling där kulturer blan‐
das. Kulturer och språk lever inte parallellt utan interrelaterar med var‐
andra. Som kulturella handlingar är de förbundna med makt och status som
positionerar språk och kulturer i skolans verksamhet. Detta fenomen har
senare behandlats av bl.a. Pirjo Lahdenperä 52 med begreppet interkulturali‐
tet som något gränsöverskridande, utmanande och förändrande.
De budskap om värdegrunden som framkommer i styrdokumenten
kräver reflektion och samtal bland de verksamma för att bli styrande i sko‐
lans praktik. Under perioder av diskussioner om värdegrunden har det ta‐
lats om värdegrunden som läroplanens poesidel på ett negativt sätt.
Värdegrundens mångtydighet
Skolans värdegrund kan verka vara tagen för given. Men när normer och
värden ställs på sin spets kan betydelser och mening i värdegrunden behöva
omförhandlas, så att de kan omsättas i den uppkomna situationen.
För att lyfta fram vikten av värdegrundsfrågorna i skolan utnämnde
dåvarande skolministern Ingegerd Wärnersson år 1999 som Värde‐
grundsåret. Därmed inleddes en lång period då förmedlingen av värdegrun‐
den sågs som en av skolans viktigaste uppgifter. Det visade sig inte vara
alldeles enkelt och entydigt att slå fast vad det innebar att skolorna skulle
”arbeta med värdegrunden”. Värdegrund är liksom demokrati ett begrepp
som, för att vara uttryck för något, först måste ges betydelse av dem som
använder det. Detta har gett upphov till många skriverier och metodböcker
för att försöka finna vad som är den gemensamma innersta meningen med
orden 53 . Svårigheten att fastställa värdegrundens uppmärksammades tidigt,
och i Skolverkets kommentar till läroplanen ”Ständigt Alltid 54 ger olika skri‐
52
Lahdenperä, P. (red.). (2004). Interkulturell pedagogik i teori och praktik. Lund: Studentlit‐
teratur.
53
Assarson, I. (2009). Utmaningar i en skola för alla. Några filosofiska trådar. Stockholm:
Liber.
54
Ständigt. Alltid!: [skolans värdegrund] : [kommentar till läroplanen]. (1999). Stockholm:
Statens skolverk.
99
benter uttryck för sina personliga reflektioner över värdegrundsfrågor och
visar därmed en variation av tolkningsmöjligheter.
Framväxten av ett heterogent postmodernt samhälle uppmärksam‐
mades i slutet av förra seklet 55 , utifrån mångkulturalitet där ett interkultu‐
rellt perspektiv växte fram 56 . Det gemensamma skolväsendet och jämlik‐
hetspolitiken utmanades med sin gemenskaps‐ och integrationsskapande
målsättning, vilket också tydliggjorde lärares värdebärande roll.
Enligt skollagen och läroplanen bör eleverna uppmuntras att framföra
åsikter, också om de strider mot skolans rådande kultur. Här förväntas pe‐
dagoger kunna skapa ett ömsesidigt möte för att såväl bekräfta elevens
tankar som argumentera för de värderingar skolan omfattar.
Skolan som social och kulturell arena
Läroplanerna framhåller skolan som en arena där elever får reflektera över
och dela sina livsfrågor med andra. I demokratiutredningen 57 framhålls vik‐
ten av skolan som en arena för skilda kulturer och skilda synsätt. Den för‐
skjutning som skett i den offentliga retoriken från en skola för färdigheter
till skolan som social mötesplats 58 blir synlig i de läroplaner som ännu ligger
för handen. Samtidigt avspeglas samhällets sociala segregation i såväl sko‐
lornas upptagningsområden som i elevers rätt att välja skola. Det skapar
spänning mellan idén om valfrihet och om möjligheterna att möta andra
kulturer och skilda synsätt.
55
Hargreaves, A. (1998). Läraren i det postmoderna samhället. Lund: Studentlitteratur.
Lahdenperä, P. (red.). (2004). Interkulturell pedagogik i teori och praktik. Lund: Studentlit‐
teratur.
57
Demokratiutredningen (2000). En uthållig demokrati! [Elektronisk resurs]: politik för folk‐
styrelse på 2000‐talet: Demokratiutredningens betänkande. Stockholm: Fritzes offentliga
publikationer.
58
Schüllerqvist, U. (1996). Förskjutning i svensk skolpolitisk debatt under det senaste decen‐
niet. I: Englund, T. (red.). Utbildningspolitiskt systemskifte? Stockholm: HLS Förlag.
56
100
Relationen mellan skolan som mötesarena och förståelsen för andra
får en framträdande roll i skolans värdegrund och uppdrag. Alla människors
lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga
och utsatta är sådant som skolan ska förmedla och gestalta. Solidaritet som
begrepp är inte oproblematiskt, eftersom det balanserar mellan ömsesidig‐
het och välgörenhet mot de behövande. Att se sig själv i andra är något
annat än att ge allmosor till den som betraktas som behövande. Det ligger
en stor utmaning för skolor att översätta solidaritet mot en horisont av att
alla bär med sig samma existentiella sårbarhet och att ansvaret för varandra
inte innebär att ta över den andres självbestämmande.
I en social och kulturell mötesplats måste också finnas utrymme för att
möta de andras olikheter. Enligt Levinas 59 (1999) kan varje möte ses som
ett möte mellan främlingar, mellan det som är olikt. I den totala förståelsen
av den Andre utplånas olikheten och den skapande kraft som finns i det
störande momentet går förlorad. Det är i stället i själva asymmetrin som
den Andre hindras från att bli uppslukad. För pedagogerna gäller det då att
få skolans verksamhet att fungera och samtidigt vara öppen för de elever
som utmanar skolans verksamhet. Om skolan tar det goda för givet i sin
strävan efter harmoni, riskerar man att skapa en likriktning som motverkar
skolans utveckling till en verklig social mötesplats.
Bildning och moralisk vägledning
I läroplanerna framhålls hur skolans moraliska vägledning ska öppna för
varje elevs möjlighet att utveckla sin rättskänsla, generositet, tolerans och
sitt ansvarstagande. Det blir emellertid inte alldeles tydligt om det är indivi‐
den som ska utvecklas eller om det är den kollektiva tryggheten och grup‐
pens gemenskap som ska främjas. I en individualistisk diskurs framhålls
valfriheten som sätter självbestämmandet i centrum, medan en mer om‐
59
Lévinas, E. (2003). Humanism of the other. Urbana, IL: University of Illinois Press.
101
sorgsinriktad diskurs lyfter fram det kollektiva och de goda relationerna 60 .
Samtidigt som individens rätt framhålls i texterna om kränkande behandling
och mobbning, lyfts solidaritetsbegreppet och arbetets integrering i en hel‐
hetssyn på kollektivet som trygghetsskapande.
Bildningsbegreppet kan ses som en motreaktion mot tilltron till en ra‐
tionell syn på samhällsbyggandet, men också till skolan som ett projekt för
demokrati och strävan efter likriktning 61 . När bildningsbegreppet snarast
blir kanoniserande, blir det samtidigt en omöjlighet i ett postmodernt sam‐
hälle. Bildningsbegreppet likaväl som andra begrepp som ingår i skolans
läroplaner måste kunna möta samhällets fragmentarisering 62 .
Skolans värdeförmedlande uppdrag rymmer således konflikter som
måste hanteras av skolans professionella aktörer. Dagens skolforskning
visar att elever i skolan idag ofta fostras till ökat individuellt ansvarstagan‐
de, flexibilitet och självstyrt lärande (se exempelvis Dovemark 63 och Andre‐
asson 64 ) medan i andra texter 65 förväntas skolan framför allt fostra kollek‐
tivt inriktade personer med målet att utveckla demokrati för ökad jämlik‐
het. Till detta kommer ny skollag och nya läroplaner 2011, där en ökad
centralisering genom nationella prov och standardiseringar tonar fram som
innebär minskat tolkningsutrymme för lärarna i förhållande till läroplan och
kursplaner.
De komplexa värdegrundsbärande officiella texterna möter inte enbart
de professionella, utan också eleverna och deras föräldrar. När texterna
60
Linnér, S. (2005). Värden och villkor: pedagogers samtal om ett yrkesetiskt dokument.
Växjö: Växjö University Press.eachers College Press.
61
Mouwitz, L. (2004). Bildning och matematik. Stockholm: Högskoleverket.(Elektronisk
resurs).
62
Englund, T. (2005). Läroplanens och skolkunskapens politiska dimension. Göteborg: Daida‐
los.
63
Dovemark, M. (2004). Ansvar – flexibilitet – valfrihet: en etnografisk studie om en skola i
förändring. Diss. Göteborg : Göteborgs universitet, 2004.
64
Andreasson, I. (2007). Elevplanen som text: om identitet, genus, makt och styrning i sko‐
lans elevdokumentation. Diss. Göteborg : Göteborgs universitet, 2007.
65
Se exempelvis lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av
barn och elever.
102
tolkas på skolorna för att skapa mening och innebörd i värden och normer
sker det i en interaktion mellan olika erfarenheter, kunskaper och kulturella
bakgrunder. I ett decentraliserat skolväsen finns därmed såväl större risker
som möjligheter för en mångfald av tolkningar beroende på sociala, eko‐
nomiska och värdemässiga olikheter.
103