Univerzita Komenského v Bratislave
Prírodovedecká fakulta
ŠTUDENTSKÁ VEDECKÁ
KONFERENCIA
Zborník recenzovaných príspevkov
22. apríl 2009
Bratislava, Slovenská republika
Recenzenti Študentskej vedeckej konferencie
Biológia
Prof. RNDr. Jozef Halgoš, DrSc.
Doc. Mgr. Iveta Herichová, PhD.
Doc. RNDr. František Golais, CSc.
RNDr. Andrea Ševčovičová, PhD.
RNDr. Danka Valková, CSc.
RNDr. Peter Kabát, CSc.
Doc. RNDr. Alžbeta Blehová, CSc.
Doc. RNDr. Hana Drahovská, PhD.
Chémia
Prof. RNDr. Vladimír Kellö, DrSc.
Doc. Mgr. Radovan Šebesta, PhD.
Geológia
Doc. RNDr. Pavel Fejdi, CSc.
Doc. RNDr. Peter Holec, CSc.
Environmentalistika
Prof. Ing. Bohdan Juráni, CSc.
Prof. RNDr. Agáta Fargašová, DrSc.
Doc. RNDr. Katarína Pavličková, CSc.
Geografia
Mgr. Miroslav Kožuch, PhD.
Mgr. Marcel Horňák, PhD.
Didaktika
RNDr. Soňa Nagyová, PhD.
Organizačný výbor Študentskej vedeckej konferencie
Predseda OV
RNDr. Michal Galamboš
Podpredsedkyňa OV
RNDr. Vladimíra Džugasová, PhD.
Členovia OV
RNDr. Dana Papajová, PhD.
Mgr. Marek Kolenčík
RNDr. Monika Baťová
Dušan Valent
Mgr. Michaela Dörnhöferová
Bc. Tomáš Charvát
Mgr. Nora Hervayová
Mgr. Pavol Littera
RNDr. Lenka Klištincová
Bc. Júlia Kúthová
RNDr. Jana Gáliková
Mgr Martin Bánovský
RNDr. Pavol Petrovič
Mgr. Zuzana Damankošová
RNDr. Eva Smreková
Mgr. Miroslav Žiak
Mgr. Stanislava Hrašková
ISBN 978-80-223-2639-1
Predslov
Prírodovedecká fakulta Univerzity Komenského v Bratislave vidí hlavnú náplň svojej
činnosti v uskutočňovaní základného a aplikovaného výskumu v jednotlivých oblastiach
prírodných vied, ktorý tvorí základ pre jej vzdelávaciu činnosť v rámci akreditovaných
študijných programov bakalárskeho, magisterského a doktorandského štúdia. Na tomto
základe poskytuje vysokoškolské vzdelávanie v základných prírodovedných odboroch,
ktorými sú na fakulte biológia, environmentalistika, geografia, geológia a chémia, ako aj
v učiteľských študijných programoch.
Fakulta sa odlišuje od iných vzdelávacích a vedeckých ustanovizní tým, že na základe
vlastnej vedeckej činnosti poskytuje svojim študentom štúdium prostredníctvom ich zapojenia
do tejto činnosti. Vedecké poznatky sprostredkúva nielen svojim študentom, ale šíri ich aj na
mimofakultnom a mimouniverzitnom poli.
Fakulte ako inštitúcii dlhodobo patrí pozícia lídra medzi prírodovedeckými fakultami
na Slovensku v kvalite vzdelávania a v kvalite vedeckého výskumu. Preto pri definovaní
svojej strategickej vízie pokladá za úplne prirodzené klásť absolútny dôraz na ďalší
a intenzívnejší rozvoj medzinárodnej vedeckej a pedagogickej spolupráce a uplatňovať pri
hodnotení svojej vedeckej práce a výučby medzinárodne používané kritéria tak, aby jej
študenti boli vedení vynikajúcimi odborníkmi – vedcami a pedagógmi.
K napĺňaniu týchto cieľov Prírodovedeckej fakulte UK pomáha aj Študentská vedecká
konferencia, ktorú fakulta poriada každoročne. Študentská vedecká konferencia vedie
študentov k tomu, aby získali schopnosť správne formulovať a vysvetľovať, resp. objasňovať
zámery a zovšeobecňovať poznatky do všeobecne platných záverov. Kvalita príspevkov
študentov na týchto konferenciách a schopnosť študentov dobre prezentovať svoje práce je
zároveň pre pracovníkov fakulty zrkadlo, ktoré reflektuje ich schopnosť v oblasti vedy
a vzdelávania. Nesporným obohatením a zároveň prínosom pre Študentskú vedeckú
konferenciu je aj v tomto roku aktívna účasť študentov z iných vysokých škôl, SAV a zo
zahraničia.
Prajem všetkým účastníkom, ktorí sa zúčastnili Študentskej vedeckej konferencie
v roku 2009, aby Vaše pracovné kontakty prerástli v priateľstvo a zúročili sa v intenzívnej
spolupráci už v najbližšej budúcnosti..
prof. RNDr. Anton Gáplovský, DrSc.
dekan Prírodovedeckej fakulty UK
Študentská vedecká konferencia, 22. apríl 2009, Bratislava. Zborník recenzovaných príspevkov.
Analýza rozvojových možností sídelnej štruktúry Košíc
Slavomír Bucher
Prešovská univerzita v Prešove, Fakulta humanitných a prírodných vied, Katedra geografie
a regionálneho rozvoja, Ul. 17. Novembra , 081 16 Prešov, Slovensko;
slavobucher@yahoo.com
Úvod a formulácia cieľa
Mestá možno charakterizovať ako body ekonomického a spoločenského života. Mesto
je zložitý organizmus, ktorý sa neustále vyvíja a mení v závislosti od spoločenských,
ekonomických a sociálnych podmienok spoločnosti. Po hlavnej etape urbanizácie, po ktorej
už Košice nevládali absorbovať ďalšie prichádzajúce obyvateľstvo, začali sa vytvárať, najmä
pozdĺž významných dopravných ciest nové ostrovčeky bývania. Obyvatelia týchto lokalít boli
nútení dochádzať za prácou, službami a inými aktivitami terciérneho sektora do mesta. Tým
sa začali upevňovať vzťahy medzi mestom a jeho najbližším okolím. Čím bolo mesto väčšie
a významnejšie, tým intenzívnejšia bola aj jeho spätosť s okolím.
Opísaná situácia zdôrazňuje potrebu zaoberať sa najmä v sídelnej geografii
problematikou analýzy miest. Je nutné zaoberať sa ňou pre lepšie využívanie a hodnotenie
priestorových vzťahov napríklad aj medzi mestskými časťami Košíc. Jednou z možností môže
byť hodnotenie mesto obslužných a mestotvorných funkcií Košíc. Kým sa jadro mesta
sústredilo na zhromažďovanie priemyselných, neskôr služobných odvetví, bytová výstavba
mala na druhej strane umožnené lokalizovať sa do vzdialenejších (suburbánnych) častí Košíc.
Vymedzenie územia
Poloha Košíc je určená súradnicami: 48° 43' severnej zemepisnej šírky a 21° 15'
východnej zemepisnej dĺžky. Najsevernejší bod leží v mestskej časti Sever (48° 82' s. g. š. ,
21° 15' v. g. d.), najjužnejší bod leží v mestskej časti Šaca (48° 57' s. g. š. , 21° 22' v. g. d.),
najzápadnejší bod leží v mestskej časti Sever (48° 76' s. g. š., 21° 12' v. g. d.)
a najvýchodnejší bod leží v mestskej časti Krásna (48° 64' s. g. š. , 21° 36' v. g. d.). Najväčšia
vzdialenosť je v sledovanom území (25 km), v smere S – J. Najmenšia vzdialenosť (3,5 km)
je v smere Z – V.
1465
Študentská vedecká konferencia, 22. apríl 2009, Bratislava. Zborník recenzovaných príspevkov.
Dňom 24. júla 1996 vstúpil do platnosti zákon NR SR č. 221/1996 Zb. z. o územnosprávnom usporiadaní Slovenskej republiky, na základe ktorého sa na území Košíc vytvorili 4
mestské okresy. Nižšiu územno-správnu úroveň tvoria mestské časti (22). Mestské časti Košíc
sa v roku 2001 delili na 126 urbanistických obvodov.
Spolu je na území Košíc 29 katastrálnych území, ktorých súčasťou je 86 225 parciel (k
31. 12. 2008). Mestská časť s najväčším katastrom je Sever (54,6 km2), s najmenším
katastrom Džungľa (0,5 km2). Vo veľkostnej kategórii nad 20 000 sa nachádza najväčší počet
mestských častí Košíc (7). Najväčší obvod má mestská časť Sever (44,85 km), najmenší
obvod má mestská časť Džungľa (3,06 km). Najkompaktnejší tvar územia podľa Gibbsovho
pomeru kompaktnosti má mestská časť Luník IX (SG = 0,599) a Juh (SG = 0,586).
Územie mesta má prevažne umelé hranice, tieto sú najmä na severe, juhu a juhozápade
územia, východná hranica je tvorená chrbtom Toryskej pahorkatiny. Košice svojim
významom a veľkosťou vytvárajú druhú najväčšiu aglomeráciu v rámci nášho štátu. Ležia
neďaleko hranice s Maďarskom (20 km) a relatívne blízko je i hranica s Ukrajinou (80 km)
[3].
Materiál a metódy
Na hodnotenie optimality tvaru geografického regiónu bolo v literatúre použitých
viacero mier alebo indexov. Jednoduchou mierou tvaru územno-správnych jednotiek, ktorá
poukazuje na ich kompaktnosť je Gibbsov pomer kompaktnosti.Vypočítame ho na základe
vzťahu:
SG = 1,27* A/l 2
[A]
pričom A je celková rozloha regiónu a l je dĺžka úsečky spájajúcej dva
najvzdialenejšie body na jeho obvode t. j. na hranici študovaného regiónu [1,5].
Ďalšou veľmi významnou metódou viacparametrovej analýzy, často porovnávanou je
metóda ukazovateľov komplexnej funkčnej vybavenosti (KFV), ktorú použil a rozvinul [4].
Pri použití tejto metodiky rozlišujeme tri základné funkcie pri posudzovaní stupňa
rozvinutosti systému osídlenia. Sú to tieto funkcie: obytná funkcia (O), pracovná (P) a široko
chápaná obslužná, zjednodušene stotožnená s rozsahom nevýrobného sektoru resp.
nevýrobnej sféry (N), vychádzajúc pritom z týchto troch základných funkcií, ako z troch
najpodstatnejších foriem ,,lokalizácie obyvateľstva“. Jednotlivé základné funkcie pri
sledovaných mestských častiach Košíc boli určené ako podiely na celom skúmanom regióne
mesta Košice.
1466
Študentská vedecká konferencia, 22. apríl 2009, Bratislava. Zborník recenzovaných príspevkov.
Pri výpočet indexu centrality mestských častí Košíc sme použili metodiku [2], ktorý
ho definuje nasledovne:
Ic = (Sb + Sd) / A*1000
[B]
Pričom Ic je index centrality, Sb predstavuje počet pracujúcich v treťom sektore
a bývajúcich v danom centrálnom mieste (okrem dopravy a spojov), Sd reprezentuje počet
pracujúcich v treťom sektore daného centra, dochádzajúcich z iných sídiel regiónu,
A – veľkosť populácie daného centrálneho miesta.
Výsledky a diskusia
Podľa ukazovateľa KFV je najvyšší počet pracovných príležitostí lokalizovaný
v mestských častiach Staré Mesto (33 911, 22,5 % podiel z celkové počtu pracovných miest v
Košiciach), Šaca (23 223, 15,3 %), Juh (21 872, 14,5 %), Západ (18 205, 12,1 %), Sever
(12 991, 8,7 %). Uvedené mestské časti majú nad 20 000 obyvateľov s výnimkou mestskej
časti Šaca. V prípade Šace je vysoký počet pracovných miest dôsledkom lokalizácie
priemyselného komplexu U. S. STEEL Košice. Je viacero dôvodov vysokej koncentrácie
pracovných príležitosti do týchto mestských častí. Nachádzajú sa tu podniky a organizácie
s vysokým počtom zamestnancov v priemyselnej oblasti, ale hlavne v treťom sektore
(veľkoobchod, maloobchod, peňažníctvo a poisťovníctvo, školstvo, zdravotníctvo, verejný
sektor). Mestská časť Juh má najvyššie zastúpenie veľkoplošných predajní v rámci mesta.
Nachádzajú sa tu: Hornbach, Baumax, OC-Optima, NAY-elektrodom, OC-Cassovia.
Významné zastúpenie veľkoplošných predajní v podobe supermarketov a obchodných centier,
ktoré vplývajú na lokalizáciu pracovných príležitostí je v MČ Západ (Lidl, v súčasnosti druhý
vo výstavbe, OC-Galéria a Kaufland). Takisto sa tu nachádza magistrát mesta Košice a Nová
nemocnica s poliklinikou. Staré Mesto viaže pracovné príležitosti z dôvodu lokalizácie hustej
siete stredných škôl, vysokých škôl (jednotlivých katedier), sídli tu samospráva KSK
a samozrejme sú tu koncentrované služobno-obchodné plochy (sieť luxusných predajní
s drahým tovarom).
Najnižší počet pracovných príležitostí je v mestských častiach lokalizovaných
v periférii mesta. Sú to predovšetkým mestské časti s vidieckym charakterom zástavby, ktoré
zvyčajne plnia iba obytnú funkciu. Zaraďujeme k ním najmä: Lorinčík (101 pracovných
miest, 0,1 % podiel z celkového počtu pracovných miest v Košiciach), Poľov (254, 0,2 %),
Pereš (281, 0,2 %), Šebastovce (284, 0,2 %), Kavečany (357, 0,2 %). Spomínané mestské
časti vytvárajú určitý dekoncentračný pás, ktorý tvoria prevažne mestské časti s nízko
1467
Študentská vedecká konferencia, 22. apríl 2009, Bratislava. Zborník recenzovaných príspevkov.
podlažnou zástavbou, ktoré boli na začiatku 20. storočia samostatné vidiecke obce. Pre
zaujímavosť môžeme spomenúť mestskú časť Lorinčík, kde sa plánuje stavebné prepojenie
s mestskou časťou Pereš, projekt ráta s výstavbou 50 rodinných domov. Takisto v prípade
Pereša, ktorý má dnes 1180 obyvateľov sa ráta zo zmenou územného plánu a následnou
realizáciou výstavby rodinných domov, pričom v konečnej fáze dôjde k nárastu počtu
obyvateľov na 5000. V MČ časti Poľov bola počas socializmu stavebná uzávera, v súčasnosti
je povolená výstavba len rodinných domov avšak limitujúcim faktorom ostáva životné
prostredie vo vzťahu k bezprostrednej blízkosti k priemyselnému komplexu U. S. Steel.
Súkromné vlastníctvo pozemkov sťažuje rozšírenie intravilánu mestskej časti Šebastovce.
Ďalšie kroky v rozvoji výstavby obce budú determinované dohodou medzi samosprávou
mestskej časti a vlastníkmi pozemkov. Neprehľadné vlastnícke pomery sťažujú rodinnú
výstavbu aj v mestskej časti Kavečany. Vypracovaný je však projekt, ktorý počíta s výstavbou
rezidenčného areálu Hôrka s 25 nadštandardnými rodinnými domami.
Pri komplexnej funkčnej veľkosti jednotlivých mestských častí bol ako tretí
ukazovateľ vstupujúci do tejto analýzy uvedený – počet obsadených pracovných príležitostí
bez poľnohospodárstva, lesníctva, priemyslu, stavebníctva, dopravy a spojov. Tvorí ho
ekonomicky aktívne obyvateľstvo v treťom sektore.
Najvyšší počet pracovných príležitostí v treťom sektore je opäť v mestských častiach
Staré Mesto (24 382, 24,2 %), Juh (15 426, 15,3 %), Západ (14 488, 14,5 %), Sever (10 268,
10,2 %). Tieto mestské časti predstavujú základňu obchodu a služieb v Košiciach a jeho
širšom zázemí.
Jednoduchou agregáciou spomínaných troch komponentov dostaneme syntetickú
charakteristiku
pre
jednotlivé
mestské
časti
–
komplexnú
funkčnú
veľkosť
(mesto Košice =100%). Najvyššie relatívne hodnoty komplexnej funkčnej veľkosti dosahujú
mestské časti: Staré Mesto (18,7 %), Západ (14,6 %), Juh (13,3 %), Sever (9,2 %),
Dargovských hrdinov (8,1 %). Pre tieto mestské časti je charakteristický vysoký podiel trvalo
bývajúceho obyvateľstva, vysoký podiel celkového počtu obsadených príležitostí a vysoký
podiel celkového počtu pracovných miest v treťom sektore.
Najnižšie relatívne hodnoty komplexnej funkčnej veľkosti dosahujú mestské časti
vidieckeho charakteru Lorinčík (0,1 %), Šebastovce (0,2 %), Poľov (0,3 %), Pereš (0,3 %).
V zásade môžeme použiť iba jednoduché a pre prax iba približne hodnotiace
pomerové ukazovatele typu N/O alebo P/O. Pre presnejšie a citlivejšie hodnotenie sú potrebné
ďalšie informácie (podrobnejšie rozdelenie nevýrobného sektoru), ktoré naša štatistika
neposkytuje.
1468
Študentská vedecká konferencia, 22. apríl 2009, Bratislava. Zborník recenzovaných príspevkov.
Významnejšiu výpovednú hodnotu dostaneme, ak dáme do pomeru absolútny počet
pracovných miest a absolútny počet trvalo bývajúceho obyvateľstva. Najvyššie hodnoty
dosahujú pri tomto porovnaní mestské časti: Šaca (487,2 %), Džungľa (342,2 %), Staré Mesto
(153 %).Výsledné hodnoty môžeme nasledovne interpretovať: v mestskej časti Šaca je počet
Pričlenenie vidieckej obce
k mestu Košice, 1. etapa
(1968)
Pričlenenie vidieckej obce
k mestu Košice, 2. etapa
(1976)
Následná výstavba sídlisk
(nesúvisí s integráciou)
Obce: Barca, Košická Nová Ves, Myslava, Poľov, Šaca,
Ťahanovce, Vyšné Opátske, osada Pereš
Obce: Kavečany, Krásna nad Hornádom, Lorinčík,
Šebastovce
Sídlisko Dargovských hrdinov (1978), Sídlisko KVP
(1983), sídlisko Ťahanovce (1985)
pracovných príležitosti takmer totožný s 5-násobkom trvalo bývajúceho obyvateľstva.
Tab. 1: Prehľad jednotlivých územných zmien a sídliskovej výstavby v meste Košice [3]
Obr. 1:Komplexná funkčná veľkosť mestských častí Košíc, 2001[3]
Najnižšie hodnoty tohto ukazovateľa dosahujú mestské časti, v ktorých dominantnú
funkciu tvorí bývanie. Z tohto tvrdenia vyplýva, že ekonomicky aktívne obyvateľstvo z týchto
mestských častí odchádza pracovať do vyššie spomenutých mestských častí. Sú to najmä:
Sídlisko KVP (21,3 %), Poľov (23,7 %), Sídlisko Ťahanovce (24,3 %). Celkový počet
pracovných miest v mestskej časti Sídlisko KVP je totožný s 21,3 % podielom trvalo
bývajúceho obyvateľstva v spomínanej mestskej časti. Mestská časť Sídlisko Ťahanovce
dokáže vyprodukovať počet pracovných miest zhodný s 24,3 % podielom trvalo bývajúceho
obyvateľstva v spomínanej mestskej časti. Tieto tvrdenia môžu poskytnúť cenné informácie
pri plánovaní mestskej hromadnej dopravy. Populácia mesta sa bude pohybovať počas
1469
Študentská vedecká konferencia, 22. apríl 2009, Bratislava. Zborník recenzovaných príspevkov.
pracovného dňa medzi mestskými časťami, ktorých hlavnou funkciou je bývanie (Sídlisko
KVP, Poľov, Sídlisko Ťahanovce) a mestskými časťami, ktoré sprostredkujú prácu
obyvateľom mesta (Šaca, Džungľa, Staré Mesto).
Záver
Z historického vývoja Košíc, možno usúdiť, že mesto v minulosti predstavovalo
prirodzené stredisko vidieckych obcí ležiacich v Košickej kotline.
Najväčšiu dynamiku rastu mesto zaznamenalo počas socialistickej éry v období
industrializácie
Slovenska,
kedy
sa
v meste
vybudoval
hutnícky
komplex
–
Východoslovenské železiarne, s ktorým následne súvisel i rozvoj mesta. V tomto období
rástol počet obyvateľov mesta a samotné Košice sa priestorovo rozrastajú. Prudký nárast
rozlohy katastra mesta spôsobili v tomto období aj integračné procesy, následkom ktorých sa
mnohé pôvodne samostatné vidiecke obce pričlenili k mestu a stali sa jeho kompaktnou
súčasťou (Tab. 1). So zrušením centrálne riadeného hospodárstva sa mení aj finančná
a obchodná
politika
štátu,
čoho
dôsledkom
bola
postupne
sa
znižujúca
konkurencieschoponosť väčšiny hospodárskych subjektov v meste. V prípade vývoja
obyvateľstva sa to odrazilo v zmenenom demografickom správaní, výsledkom čoho je
stagnujúci počet obyvateľov a ku sčítaniu v roku 2001 i najnovší pokles obyvateľov mesta
(roky
2001,
2002,
2003).
S
neustálymi
procesmi
redistribúcie
obyvateľstva
a dekoncentračnými tendenciami dochádza aj k zmene sídelnej siete na jednotlivých
hierarchických úrovniach.
Poďakovanie
Príspevok bol vypracovaný v rámci projektu VEGA č. 1/0611/09.
Zoznam použitej literatúry
[1] Austin R. F. (1981): The shape of West Malaysia´s districts. Area, 13, s. 145-150
[2] Bašovský O. (1968): Acta Geographica Universitatis Commenianae, EconomicoGeographica, 8, s. 93
[3] Bucher S. (2008): Regionálno-geografická analýza mesta Košice /Diplomová práca/.
Prírodovedecká fakulta UK, Bratislava, s. 115
[4] Hampl M. et al. (1996): Geografická organizace společnosti a transformační procesy
v České republice. Přírodovědecká fakulta Univerzity Karlovy, Praha, s. 394
[5] Rasheed K. B. S.(1986): Geografiska Annaler, 68 B, s. 21-28
1470
Študentská vedecká konferencia
22. apríl 2009 Bratislava
Zborník recenzovaných príspevkov
Vydalo:
Recenzovali:
Výroba CD:
Vydanie:
Náklad:
Rozsah:
Vydavateľstvo Univerzity Komenského
Recenzenti Študentskej vedeckej konferencie.
Za jazykovú stránku zodpovedajú autori.
Pcmicro, Staré záhrady 31, 821 05 Bratislava
prvé
400
1720 strán
ISBN 978-80-223-2639-1